C 355/20
DA
Den Europæiske Unions Tidende
16.9.2022
3.14.
Fødevaresikkerhedskultur (FSC) I efteråret 2020 blev der med revisionen af Codex Alimentarius-Kommissionens generelle principper for levnedsmiddel­ hygiejne (CXC 1-1969) indført etablering og vedligeholdelse af en fødevaresikkerhedskultur som en forudsætning for et velfungerende fødevarehygiejnesystem.
I marts 2021 blev der indført et særligt kapitel XIa om fødevaresikkerhedskultur i bilag II til forordning (EF) nr.
852/2004 med vedtagelsen af Kommissionens forordning (EU) 2021/382 om definition af komponenterne i fødevaresikkerhedskultur.
Fødevarevirksomhedsledere, der udfører andre aktiviteter end primærproduktion og dermed forbundne aktiviteter, skal derfor opfylde dette krav.
I kapitel XIa i bilag II til forordning (EU) nr.
852/2004 henvises der til følgende komponenter i en fødevaresikkerhedskultur: a) engagement hos ledelsen og alle medarbejdere i sikker produktion og distribution af fødevarer; kravene til ledelsens engagement er yderligere udbygget og fastsat i forordning (EF) nr.
852/2004; engagement hos medarbejdere er opfattelsen af det omfang, hvori alle medarbejdere i fødevarevirksomheden er engageret og involveret i fødevaresikkerhed b) lederskab med henblik på produktion af sikre fødevarer og inddragelse af alle medarbejdere i virksomhedens praksis med hensyn til fødevaresikkerhed; lederskab kan defineres som opfattelsen af det omfang, hvori fødevarevirksomhedens ledelse kan engagere personalet i fødevaresikkerhedsresultater og overholdelse for at opfylde kravene vedrørende fødevaresikkerhed og sikre en passende reaktion på risici, afvigelser og skiftende omstændigheder c) bevidsthed om farer i forbindelse med fødevaresikkerhed og om betydningen af fødevaresikkerhed hos alle virksomhedens medarbejdere; bevidsthed er opfattelsen af, i hvilket omfang alle medarbejdere hos en fødevarevirksom­ hedsleder er bekendt med de risici vedrørende fødevaresikkerhed, der er relevante for deres opgaver, og har disse under kontrol; d) åben og klar kommunikation mellem alle virksomhedens medarbejdere inden for en aktivitet og mellem på hinanden følgende aktiviteter, og inden for et produktionssted eller mellem en fødevarevirksomheds forskellige lokaliteter, herunder meddelelse om afvigelser og forventninger; kommunikation henviser til opfattelsen af det omfang, hvori oplysninger vedrørende fødevaresikkerhed formidles i organisationen e) adgang til tilstrækkelige ressourcer til at garantere sikker og hygiejnisk håndtering af fødevarer; tilstrækkelige ressourcer defineres som opfattelsen af det omfang, hvori fysiske og ikkefysiske midler, som er nødvendige for at arbejde på en fødevaresikker måde, er til stede i fødevarevirksomheden (f.eks. tid, personale, infrastruktur, uddannelse og procedurer).
Selv om komponenterne er subjektive (opfattelse), er der udviklet værktøjer til objektiv måling af fødevaresikkerheds­ kulturen hos en fødevarevirksomhedsleder (se eksemplet i tillæg 3).
Det gør det muligt at sammenligne det omfang, hvori fødevaresikkerhedskultur og komponenterne heraf opfyldes, mellem fødevarevirksomhedsledere, mellem forskellige grupper af medarbejdere hos en fødevarevirksomhedsleder (f.eks. operatører i forhold til ledelsen, forskellige produktionssteder, i direkte kontakt med fødevarer eller ej) og at evaluere tendenser over tid (ved at gentage værktøjet).
Dette kan udløse korrigerende foranstaltninger, f.eks. yderligere uddannelse af visse medarbejdere i nogle eller alle komponenterne i fødevaresikkerhedskultur, forbedring af kommunikationskanaler, investering i ressourcer osv.
Et eksempel på et sådant værktøj, der kan anvendes som grundlag for udvikling og vurdering af en fødevaresikker­ hedskultur, kan være en undersøgelse med et antal indikatorer/erklæringer for hver komponent i fødevaresikkerheds­ kulturen.
Respondenterne kan give udtryk for, i hvilket omfang de er enige eller uenige (f.eks. på en skala fra 1 til 5).
Et sådant værktøj kan også anvendes som grundlag for at kontrollere fødevaresikkerhedskulturen hos en fødevarevirksom­ hedsleder under en kontrol (se bilag III).
Andre værktøjer offentliggøres på Europa-Kommissionens websted, når de bliver tilgængelige.
Der er udviklet lidt alternative metoder og vurderingsværktøjer (vejledende spørgsmål) inden for rammerne af det globale fødevaresikkerhedsinitiativ (GFSI) (13).
EKSEMPEL PÅ FLEKSIBILITET: I forordning (EF) nr.
852/2004 anerkendes det udtrykkeligt, at »[g]ennemførelsen af fødevaresikkerhedskulturen sker under hensyntagen til fødevarevirksomhedens art og størrelse«.
Det er indlysende, at produktets art, f.eks.
dets sårbarhed over for kontaminering og vækst af farer og håndteringen i fødevarevirksomheden, påvirker behovet for en fødevaresikkerhedskultur, men forpligtelsen til at producere sikre fødevarer skal gælde i alle virksomheder I meget små virksomheder, f.eks. en detailvirksomhed, der ejes af en familie uden eller med et meget begrænset antal eksterne medarbejdere, kan fødevaresikkerhedskulturen, f.eks. inddragelse af og bevidsthed om (13) https://mygfsi.com/wp-content/uploads/2019/09/GFSI-Food-Safety-Culture-Full.pdf