C 347/22
SV
Europeiska unionens officiella tidning
9.9.2022
Tisdag, 8 mars 2022
27.
Europaparlamentet understryker att vissa delar av den europeiska historien, bland annat kolonialism, slaveri och folkmord, i synnerhet förintelsen, tillsammans med andra uttryck för rasism, fortsätter att ha bestående inverkan på dagens samhälle, bland annat inom utbildningssystemen och i utvecklingen av läroplaner.
Parlamentet föreslår att läroplaner ska ses över så att de kan förklara våra samhällens historia genom ett riktat och kontextualiserat angreppssätt avsett att förbättra förståelsen av kopplingarna till nutiden och arbeta för att utrota stereotyper som leder till den diskriminering som vi bevittnar i dag. 28.
Europaparlamentet betonar behovet av att i kursplaner i historia lämna större utrymme för objektiv och saklig undervisning i olika ras- eller etnicitetsideologier och deras former och ursprung, såsom slaveri, kolonialism och fascism, och missbruket av vetenskap för att motivera dem, samt deras konsekvenser och eventuella rester i dag. 29.
Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att satsa på utvecklingen av diversifierade och inkluderande läroplaner och utbildningsverktyg eller aktiviteter för att se till att författare, historiker, vetenskapsmän, konstnärer och andra personer med olika bakgrund vad gäller ras och etnicitet tar plats i dessa och andra centrala läromedel. 30.
Europaparlamentet betonar utbildningens roll för att främja medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering.
Parlamentet understryker vikten av att skapa synergier mellan medborgarutbildning runt om i Europa och EU-politik mot rasism och diskriminering.
Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fästa större vikt vid utbildning i EU:s historia för att främja sammanhållning.
Parlamentet anser att dessa områden bör vara en integrerad del av kursplanerna i medborgarutbildning. 31.
Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja minoriteters språk, kultur och historia i skolornas läroplaner, på museer och i andra former av kulturella och historiska uttryck och att erkänna bidraget från deras kulturer till det europeiska kulturarvet.
Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla samstämda och konsekventa åtgärder, uppbackade av lämplig finansiering, för att stimulera, stödja och främja rasifierade och etniska gruppers konst och kultur samt forska i och bevara det materiella och immateriella kulturarvet från traditionella samhällen. 32.
Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja flerspråkighet som ett viktigt verktyg för att föra samman människor. 33.
Europaparlamentet understryker vikten av ordentligt stöd till barn till mobila arbetstagare runt om i medlemsstaterna så att de kan få undervisning i sitt modersmål och i det egna landets och det nya bosättningslandets kultur för en bättre integration. 34.
Europaparlamentet vill se en fördjupning av studierna i gemensam humaniora, historia, filosofi, språk och litteratur, som kan hjälpa till att främja en anda av europeisk enighet.
Parlamentet vill att historiekursplaner anlägger ett riktat angreppssätt på historien för ras- och etnicitetsgrupper som lever i Europa i syfte att uppmuntra till ett bredare och mer sakligt perspektiv på den europeiska historien och världshistorien och förbättra förståelsen av samspelet mellan olika kontinenter före, under och efter den europeiska kolonialiseringen.
Parlamentet vill att historieböcker ska lyfta fram bidragen från rasifierade befolkningsgrupper till utformningen och utvecklingen av dagens Europa. 35.
Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt bekämpa partiskhet i skolböcker, utbildningsverktyg, filmer och nyhetsprogram för barn och ungdomar samt inom idrott.
Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inkludera dessa mål i genomförandet av Europaåret för ungdomar 2022. 36.
Europaparlamentet fördömer skarpt den rasmässiga och etniska segregering i skolor som fortfarande finns i Europa.
Parlamentet varnar för att sådana metoder leder till marginalisering, skolavhopp, låg inskrivningsgrad och parallella sociala områden, vidmakthåller strukturell diskriminering och hämmar lika tillgång till livskvalitet.
Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att införa eller förstärka en inkluderande politik för att förhindra att studerande från marginaliserade grupper, från förskola till högre utbildning, placeras i separata skolor, utbildningsinstitutioner eller klasser, avsiktligt eller ej, att främja social inkludering med en garanti om lika möjligheter för alla och att se till att alla barn har lika tillgång till högkvalitativ utbildning och icke-schemalagd verksamhet, bland annat kultur och idrott.
Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att aktivt främja inkluderingen av barn från minoritetsgrupper i skolor och lokalsamhällen och att värna den offentliga utbildningens sekulära karaktär, samtidigt som kulturella och religiösa identiteter respekteras. 37.
Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att stödja barn från rasmässiga och etniska minoriteter och otrygga socioekonomiska förhållanden på deras väg till spetskompetens genom att hjälpa dem att delta i verksamhet utanför skolschemat (t.ex. konst och idrott) på hög nivå, göra det möjligt för dem att komma in på skolor som tillgodoser deras specifika behov, förse dem med högkvalitativa utbildningsmöjligheter och ställa nödvändig finansiering till förfogande.