9.9.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 347/125 četrtek 10. marca 2022
H.
ker zaradi izpostavljenosti azbestu vsako leto v Evropi umre približno 88 000 ljudi, pri čemer gre v 55–75 % primerih za pljučnega raka, do katerega je prišlo na delovnem mestu, in ker je azbest v 45 % primerov glavni vzrok za pljučnega raka (18); ker se ocenjuje, da se bo stopnja umrljivosti zaradi izpostavljenosti do konca leta 2020 in v 30. letih 21. stoletja še naprej povečevala (19); ker je azbest v EU prepovedan od leta 2005, a je še vedno prisoten v številnih upravnih stavbah, šolah, stanovanjih, infrastrukturi, objektih javnega prevoza in vodovodnih omrežjih; ker je 80 % rakavih obolenj, povezanih z delovnim mestom in odkritih v državah članicah, povezanih z azbestom;
I.
ker so vsi dejavniki, kot so sevanje, stres, organizacija dela in delovni pogoji, razlog za raka, povezanega z delom; ker je kožni rak ena od najpogostejših poklicnih bolezni, katere pojavnost narašča zaradi različnih dejavnikov, kot so podnebne spremembe, in ker je le zelo majhen delež vrst kožnega raka, povezanega z delom, v Evropi priznan kot poklicna bolezen; ker so delavci na prostem, zlasti tisti, ki delajo v kmetijskem, gozdarskem, gradbenem ali turističnem sektorju, izpostavljeni velikemu tveganju za nastanek nemelanomskega kožnega raka zaradi večje izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju; ker so tudi delavci v zdravstvu in v sektorju nujne pomoči, ki imajo osrednjo vlogo pri pripravljenosti in odzivanju na izredne razmere, kot so gasilci in medicinske sestre, podobno izpostavljeni, doživljajo pa še dodaten stres zaradi povečane delovne obremenitve, kar lahko poveča psihosocialna tveganja; ker glede izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju še ni skupnega evropskega pristopa za preprečevanje (20); ker trenutno ni dovolj zanesljivih in primerljivih podatkov na ravni EU o izpostavljenosti dejavnikom tveganja za raka na delovnem mestu (21); ker je približno 2 % evropskega bremena raka mogoče pripisati ionizirajočemu sevanju in ker je drugi najpogostejši vzrok za pljučnega raka v Evropi izpostavljenost radonu in njegovim razpadnim produktom v zaprtih prostorih (22) (23);
J.
ker podnebne spremembe že imajo in bodo še naprej imele škodljive učinke na zdravje ljudi, varnost pri delu in delovne pogoje; ker bodo po podatkih najnovejšega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) na delovne pogoje vse bolj vplivale velike spremembe v vremenskih vzorcih, na primer vročinski valovi in močna deževja; poudarja, da bo večja izpostavljenost visokim temperaturam na delovnem mestu povečala tveganje vročinskih kapi, dehidracije, utrujenosti, nezbranosti in zapletov pri kroničnih boleznih; poudarja, da podnebne spremembe vplivajo tudi na z delom povezane bolezni, ki jih povzročajo biološki dejavniki, kot je vpliv vse višjih temperatur na geografsko porazdelitev vektorjev (klopi, komarji) bioloških dejavnikov, zaradi česar se lažje širijo bolezni, ki so v posamezni regiji nove; ker je bistveno prilagoditi delovne prakse tako, da se upoštevajo učinki podnebnih sprememb (24);
K.
ker dobro psihosocialno delovno okolje izboljšuje duševno in fizično počutje delavcev; ker so psihosocialna tveganja lahko posledica slabega načrtovanja, organizacije in vodenja dela ter slabih socialnih razmer pri delu in lahko povzročijo negativne psihološke, fizične in družbene učinke, kot so stres, tesnoba, izgorelost ali depresija, ki sodijo v drugo največjo skupino zdravstvenih težav, o katerih poročajo delavci (25); ker lahko delovni stres znatno poveča tveganje za sprožitev in poslabšanje kostno-mišičnih obolenj, koronarne srčne bolezni, avtoimunih bolezni ter revmatičnih in kroničnih vnetnih bolezni (26); ker po podatkih Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer in Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu več kot 25 % delavcev v Evropi zaradi dela doživlja
(18)
Takala, J., delovni dokument Eliminating occupational cancer in Europe and globally (Odpravljanje z delom povezanega raka v Evropi in v svetovnem merilu), 2015, str. 6.
Global Asbestos Disaster (Svetovna azbestna katastrofa), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.
https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-thesociety-and-the-welfare-system/ Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, raziskava o izpostavljenosti delavcev dejavnikom tvegana za nastanek raka, 20. maj 2020.
Informativni povzetek WHO z naslovom Radon and health (Radon in zdravje), 2. februar 2021.
https://www.who.int/news-room/ fact-sheets/detail/radon-and-health Evropski parlament, GD IPOL, Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster 8krepitev Evrope v boju proti raku – naprej, hitreje), julij 2020.
https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020) 642388_EN.pdf IPCC, šesto ocenjevalno poročilo, regionalni informacijski povzetek – Evropa.
https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/ factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf Eurostat, glavni statistični podatki o z delom povezanih zdravstvenih težavah in dejavnikih tveganja, o katerih delavci poročajo sami, september 2021.
Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work (Kostno-mišična obolenja: povezava s psihosocialnimi dejavniki tveganja pri delu), 2021.
(19) (20) (21) (22) (23) (24) (25) (26)