9.9.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 347/125 Joi, 10 martie 2022
H.
întrucât expunerea la azbest provoacă anual aproximativ 88 000 de decese în Europa, cauzând între 55 % și 75 % dintre cazurile de cancer pulmonar dezvoltat la locul de muncă și întrucât 45 % dintre cazurile de cancer pulmonar se datorează expunerii la azbest, care este principala cauză a acestei forme de cancer (18); întrucât se estimează că ratele mortalității cauzate de această expunere vor continua să crească la sfârșitul anilor 2020 și 2030 (19); întrucât, deși azbestul a fost interzis în UE din 2005, acesta este încă prezent în multe clădiri administrative, școli, locuințe, infrastructuri, facilități pentru transportul public și rețele de alimentare cu apă; întrucât 80 % din formele de cancer profesional recunoscute în statele membre sunt legate de azbest;
I.
întrucât factori precum radiațiile, stresul, organizarea muncii și condițiile de muncă sunt toți legați de cancerul profesional; întrucât numărul de cazuri de cancer de piele, care constituie una dintre cele mai răspândite boli profesionale, este în creștere din cauza mai multor factori, printre care schimbările climatice, în condițiile în care doar un număr foarte mic de tipuri de cancer de piele apărute ca urmare a activității profesionale sunt recunoscute ca boală profesională; întrucât lucrătorii în aer liber, în special cei care lucrează în agricultură, silvicultură, în sectorul construcțiilor sau al turismului prezintă un risc semnificativ de a dezvolta cancer de piele non-melanom din cauza nivelurilor ridicate de expunere la radiațiile UV; întrucât lucrătorii din sectorul sanitar și din sectorul asistenței de urgență, care joacă un rol fundamental în pregătirea și răspunsul în caz de urgență, cum ar fi pompierii și asistenții medicali, se confruntă, de asemenea, cu niveluri de expunere similare, precum și cu un stres suplimentar din cauza creșterii volumului de muncă, care poate duce la agravarea riscurilor psihosociale; întrucât nu există încă o abordare europeană comună în ceea ce privește prevenirea expunerii la radiațiile UV (20); întrucât, în prezent, nu există date fiabile și comparabile la nivelul UE privind expunerea la factorii care pot cauza cancerul la locul de muncă (21); întrucât 2 % dintre cazurile de cancer la nivelul UE pot fi atribuite radiațiilor ionizante, iar expunerea în interior la radon și la produsele sale de descompunere este a doua principală cauză a cancerului pulmonar în Europa (22) (23);
J.
întrucât schimbările climatice au avut deja și vor continua să aibă efecte dăunătoare asupra sănătății umane, a siguranței la locul de muncă și a condițiilor de muncă; întrucât, potrivit celui mai recent raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), condițiile de muncă vor fi afectate într-o măsură tot mai mare de schimbările semnificative ale tendințelor meteorologice, spre exemplu de valuri de căldură și de precipitații abundente; întrucât expunerea tot mai frecventă la temperaturi ridicate la locul de muncă va crește riscurile legate de insolații, deshidratare, oboseală, lipsa de concentrare și de complicații ale bolilor cronice; întrucât bolile profesionale legate de agenții biologici sunt, de asemenea, influențate de schimbările climatice, deoarece creșterea temperaturilor, spre exemplu, poate avea un efect asupra distribuției geografice a vectorilor agenților biologici (căpușe, țânțari), facilitând astfel răspândirea bolilor care sunt noi pentru o anumită regiune; întrucât este esențială adaptarea practicilor de lucru pentru a ține seama de efectele schimbărilor climatice (24);
K.
întrucât un mediu de lucru propice din punct de vedere psihosocial îmbunătățește bunăstarea fizică și psihică a lucrătorilor; întrucât riscurile psihosociale pot apărea din cauza unei concepții, organizări și gestionări deficitare a muncii, precum și a unui context social deficitar al muncii și pot avea rezultate psihologice, fizice și sociale negative, cum ar fi stresul, anxietatea, epuizarea profesională și depresia, care fac parte din al doilea grup – ca mărime – de probleme de sănătate autodeclarate legate de muncă (25); întrucât stresul la locul de muncă poate spori în mod semnificativ riscul de declanșare și exacerbare a afecțiunilor musculo-scheletice (AMS) și a bolilor reumatice/in­ flamatorii cronice (26); întrucât, potrivit Eurofound și EU-OSHA, un sfert dintre lucrătorii din Europa se confruntă cu un nivel excesiv de stres la locul de muncă; întrucât 51 % dintre lucrătorii din UE afirmă că stresul este o problemă
(18)
Takala, J., Working paper – „Eliminating occupational cancer in Europe and globally” (Document de lucru – Eliminarea cancerului profesional în Europa și la nivel mondial), 2015, p. 6. „Global Asbestos Disaster”, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.
https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-thesociety-and-the-welfare-system/ EU-OSHA, Studiu în rândul lucrătorilor privind expunerea la factorii de risc de cancer, 20 mai 2020.
Fișa informativă a OMS intitulată „Radon and health” (Radonul și sănătatea), 2 februarie 2021.
https://www.who.int/news-room/ fact-sheets/detail/radon-and-health Parlamentul European, DG IPOL, „Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster”, iulie 2020.
https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf IPCC, Al șaselea raport de evaluare, Fișă informativă regională – Europa.
https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/ IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf Eurostat, Self-reported work-related health problems and risk factors – key statistics (Probleme de sănătate legate de muncă și factori de risc profesionali autoraportați – statistici cheie), septembrie 2021.
EU OSHA, Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work (Afecțiunile musculo-scheletice: legătura cu factorii de risc psihosociali la locul de muncă), 2021.
(19) (20) (21) (22) (23) (24) (25) (26)