C 347/92
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
9.9.2022.
Trešdiena, 2022. gada 9. marts
iestādes pirms jaunu partnerību izveides ar ārvalstu partneriem detalizēti novērtēt neaizsargātību; uzsver, ka akadēmiskais personāls būtu jāapmāca ziņot par slēptu finansējumu vai ietekmi, vēršoties īpašā palīdzības dienestā, un ka tiem, kas par to ziņo, vienmēr būtu jāsaņem aizsardzība kā trauksmes cēlējiem; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Eiropas augstskolu ģeopolitiski būtiski pētījumi tiek finansēti no Eiropas avotiem; aicina Komisiju ierosināt regulējumu par augstskolu, kā arī NVO un domnīcu ārvalstu finansējuma pārredzamības palielināšanu, piemēram, ar prasību, ka ir jādeklarē ziedojumi, pienācīgi jāpārbauda finansējuma plūsmas un jāatklāj informācija par finansējumu, ieguldījumiem natūrā un subsīdijām no ārvalstīm; aicina dalībvalstu iestādes pieņemt iedarbīgus noteikumus par ārvalstu finansējumu augstākās izglītības iestādēm, tostarp stingrus sliekšņus un ziņošanas prasības;
129. uzsver, ka līdzīgi drošības apdraudējumi un intelektuālā īpašuma zādzības risks pastāv privātajā sektorā, kur darba ņēmējiem var būt piekļuve svarīgām tehnoloģijām un komercnoslēpumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis mudināt gan akadēmiskās iestādes, gan privāto sektoru izveidot vispusīgas drošības un atbilstības programmas, tostarp īpašus jaunu līgumu drošības izvērtējumus; norāda, ka var būt pamatoti dažiem pasniedzējiem vai darbiniekiem, kas strādā ar kritiskiem pētījumiem un produktiem, lielākā mērā ierobežot sistēmu lietojumu un piekļuvi tīklam, kā arī piemērot drošības pielaides procedūras;
130. atzīmē, ka pārskatītā Zilās kartes direktīva (25), kas atvieglo kvalificētu trešo valstu migrantu ierašanos ES, dod iespēju Eiropā iedibinātiem Ķīnas un Krievijas uzņēmumiem, piemēram, ievest kvalificētus migrantus no savām valstīm; norāda, ka tas varētu apgrūtināt dalībvalstu kontroli pār šo iedzīvotāju pieplūdumu, kas varētu radīt ārvalstu iejaukšanās risku;
131. atzīmē, ka visā pasaulē, jo īpaši Eiropā, pieaug Konfūcija institūtu skaits; piebilst, ka Valodu apguves un sadarbības centrs, kas agrāk bija pazīstams kā Konfūcija institūtu galvenais birojs jeb Hanban (Ķīnas Valodu padomes starptautiskais birojs) un kas ir atbildīgs par Konfūcija institūtu programmu visā pasaulē, ietilpst Ķīnas vienpartejiskās valsts propagandas sistēmā; aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt neatkarīgus ķīniešu valodas kursus, kuri nav saistīti ar Ķīnas valsti vai ar to saistītām organizācijām; uzskata, ka nesen Zviedrijā izveidotais Nacionālais Ķīnas centrs varētu kalpot par svarīgu piemēru, kā Eiropā palielināt neatkarīgu kompetenci Ķīnas jautājumos;
132. turklāt uzskata, ka Konfūcija institūti darbojas kā lobēšanas platforma par labu Ķīnas ekonomiskajām interesēm un noder Ķīnas izlūkdienestam un aģentu un spiegu vervēšanai; atgādina, ka daudzas augstskolas, piemēram, Diseldorfas (2016. gadā), Briseles (VUB un ULB) (2019. gadā) un Hamburgas (2020. gadā) universitātes un visas Zviedrijas augstskolas, ir nolēmušas izbeigt sadarbību ar Konfūcija institūtiem, ko pamato ar Ķīnas spiegošanas un iejaukšanās risku; aicina vairāk augstskolu apdomāt savu pašreizējo sadarbību, lai nodrošinātu, ka tā neietekmē akadēmisko brīvību; aicina dalībvalstis cieši sekot līdzi mācību, pētniecības un citām darbībām Konfūcija institūtos un, ja iespējamā spiegošana vai iejaukšanās ir skaidri pierādīta, veikt izpildes panākšanas pasākumus, lai aizsargātu Eiropas ekonomisko un politisko suverenitāti, cita starpā — liedzot finansējumu vai anulējot attiecīgo institūtu licences;
133. atzīmē, ka ārvalstis var iejaukties, izmantojot arī ietekmi reliģiskajās institūcijās un tās instrumentalizējot, un kā piemēru var minēt Krievijas ietekmi pareizticīgajās baznīcās, jo īpaši Serbijā, Melnkalnē, Bosnijā un Hercegovinā, it sevišķi tās teritoriālajā vienībā Republika Srpska, Gruzijā un zināmā mērā arī Ukrainā, kur cita starpā tiek šķelta vietējā sabiedrība, veidoti neobjektīvi vēstures naratīvi un veicināta vēršanās pret ES, Turcijas valdības ietekmi, ko tā īsteno, izmantojot mošejas Francijā un Vācijā, un Saūda Arābijas ietekmi, ko tā īsteno, izmantojot salafistu mošejas Eiropā, lai popularizētu radikālo islāmu; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt labāku koordināciju reliģisko institūciju aizsardzībai pret ārvalstu iejaukšanos, noteikt finansējuma griestus un palielināt tā pārredzamību; aicina dalībvalstis cieši sekot līdzi darbībām reliģiskajās institūcijās un attiecīgā gadījumā, ja ir pierādījumi, rīkoties, cita starpā — liedzot finansējumu vai anulējot attiecīgo institūciju licences;
134. aicina EĀDD sagatavot pētījumu par ļaunprātīgu valstisko rīcībspēku izplatību un ietekmi Eiropas domnīcās, augstskolās, reliģiskajās organizācijās un medijos; aicina visas ES iestādes un dalībvalstis sadarboties un iesaistīties sistemātiskā dialogā ar ieinteresētajām personām un ekspertiem, lai precīzi apzinātu un uzraudzītu ārvalstu ietekmi
(25)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/1883 (2021. gada 20. oktobris) par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2009/50/EK (OV L 382, 28.10.2021., 1. lpp.).