C 347/72
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
9.9.2022.
Trešdiena, 2022. gada 9. marts
CB.
tā kā centieni instrumentalizēt mazaizsargātas grupas, tostarp ES teritorijā dzīvojošās mazākumtautības un diasporas, ir būtisks ārvalstu iejaukšanās stratēģiju elements;
CC. tā kā dažādi valstu rīcībspēki, tādi kā Krievijas, Ķīnas un zināmā mērā arī Turcijas valdība, ir centušies palielināt savu ietekmi, izveidojot un izmantojot kultūras, izglītības (piemēram, grantus un stipendijas) un reliģiskos institūtus visās dalībvalstīs, lai stratēģiski censtos destabilizēt Eiropas demokrātiju un paplašināt kontroli pār Austrumeiropu un Centrāleiropu; tā kā pagātnē Krievija, aizbildinoties ar it kā smago savu tautiešu stāvokli, ir veikusi tiešu intervenci trešās valstīs;
CD.
tā kā gūti pierādījumi tam, ka Krievija iejaukusies un tiešsaistē manipulējusi ar informāciju daudzās liberālās demokrātijās visā pasaulē, kas cita starpā ietver Brexit referendumu Apvienotajā Karalistē un prezidenta vēlēšanas Francijā un ASV, kā arī sniegusi praktisku atbalstu ekstrēmistu, populistu, antieiropeisku spēku partijām un atsevišķām citām partijām un indivīdiem visā Eiropā, tostarp Francijā, Vācijā, Itālijā un Austrijā un citās valstīs; tā kā vajadzīgs lielāks atbalsts pētījumiem un izglītošanai, lai izprastu, cik liela bijusi ārvalstu iejaukšanās ietekme konkrētos notikumos, tādos kā Brexit un prezidenta D.
Trampa ievēlēšana 2016. gadā;
CE. tā kā Rietumos dislocētie Krievijas valsts kontrolētie Sputnik un RT tīkli, kuri tiek kombinēti ar Rietumu medijiem un pilnībā vai daļēji pieder Krievijas un Ķīnas juridiskām un privātām struktūrām, aktīvi iesaistās dezinformācijas darbībās pret liberālajām demokrātijām; tā kā Krievija piekopj vēstures revizionismu, cenšoties pārrakstīt padomju noziegumu vēsturi un uzņēmīgo iedzīvotāju vidū popularizējot nostalģiju pēc padomju laikiem Centrāleiropā un Austrumeiropā; tā kā nacionālajām raidorganizācijām Centrāleiropā un Austrumeiropā ir grūti konkurēt ar TV saturu krievu valodā, ko finansē Krievijas valdība; tā kā sadarbība starp Ķīnas un ārvalstu medijiem var kļūt nelīdzsvarota, ņemot vērā, ka Ķīnas mediji ir Ķīnas Komunistiskās partijas rupors gan Ķīnā, gan ārvalstīs;
CF.
tā kā visā pasaulē ir atvērti vairāk nekā 500 Konfūcija centri, tostarp aptuveni 200 centri Eiropā, un Konfūcija institūtus un Konfūcija klases Ķīna izmanto kā instrumentu, ar ko iejaukties ES iekšējās lietās; tā kā akadēmiskā brīvība Konfūcija institūtos ir stingri ierobežota; tā kā liels ārvalstu finansējums, sevišķi no Ķīnas un Kataras, tiek novirzīts augstskolām un izglītības programmām, piemēram, Fudānas universitātei Budapeštā;
CG.
tā kā ES pašlaik nav vajadzīgo rīkkopu, ar ko pievērstos elites uzpirkšanas problēmai un stātos pretī ietekmes kanālu izveidei, tostarp ES iestādēs; tā kā ES līmenī situācijas izpratnes kapacitāte joprojām ir zema, trūkst pretizlūkošanas instrumentu un ES lielā mērā paļaujas uz valstu rīcībspēku gribu kopīgot informāciju;
Atturēšana, vainīgā atrašana un kolektīvi pretpasākumi, tostarp sankcijas
CH.
tā kā ES un tās dalībvalstīm pašlaik nav īpaša sankciju režīma saistībā ar ārvalstu iejaukšanās un dezinformācijas kampaņām, kuras organizējuši ārvalstu rīcībspēki, un līdz ar to šie rīcībspēki var droši pieņemt, ka viņu destabilizācijas kampaņas pret ES paliks nesodītas;
CI.
tā kā dezinformētāju un propagandistu noskaidrošana, tostarp vainīgo vārdu, viņu sponsoru un īsto mērķu publiskošana, kā arī šādu uzbrukumu ietekmes uz mērķauditoriju apzināšana ir pirmie soļi virzībā uz efektīvu aizsardzību pret šādām darbībām;
CJ.
tā kā ES jāstiprina atturēšanas instrumenti un rīki, ar ko šādus uzbrukumus izvērtētu un attiecīgi klasificētu kā tādus, kas vai nu pārkāpj vai nepārkāpj starptautiskās tiesības, un līdz ar to izveidotu efektīvu sankciju režīmu, lai ļaunprātīgiem ārvalstu dalībniekiem liktu maksāt cenu par saviem lēmumiem un atbildēt par sekām; tā kā varētu nepietikt vienīgi ar vēršanos pret privātpersonām; tā kā varētu izmantot citus instrumentus, piemēram, tirdzniecības pasākumus, lai Eiropas demokrātiskos procesus aizsargātu pret valstu finansētiem hibrīduzbrukumiem; tā kā atturoši pasākumi jāpiemēro pārredzami, pienācīgi ievērojot visas garantijas; tā kā hibrīduzbrukumi apzināti ir kalibrēti tā, lai tie nepārsniegtu LES 42. panta 7. punktā un Ziemeļatlantijas līguma 5. pantā noteikto robežvērtību;