C 347/214
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
9.9.2022.
Ceturtdiena, 2022. gada 10. marts
iniciatīvu tam, lai ieviestu kopēju standartizētu Savienības mēroga sistēmu attiecībā uz ienākumu izcelsmes vietā ieturētā nodokļa atvieglojumiem, papildinot to ar mehānismu informācijas apmaiņai un sadarbībai starp nodokļu iestādēm; šajā sakarā un reaģējot uz nesenajiem Cum-Ex atklājumiem un ESAO/G20 globālo vienošanos par nodokļiem, aicina Komisiju izvērtēt labumu, ko varētu sniegt minimālā faktiskā ienākumu izcelsmes vietā ieturētā nodokļa likme; šajā sakarā aicina Komisiju atsākt diskusijas par nobloķēto Direktīvas 2003/49/EK (9) (Procentu un honorāru maksājumu direktīva) pārskatīšanu;
3. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu modernizēt, vienkāršot un saskaņot prasības PVN jomā, izmantojot uz darījumiem balstītu ziņošanu reālā laikā un e-rēķinu sagatavošanu; atzīmē, ka šādai ziņošanai jābūt tādai, kas ir viegli veicama nodokļu maksātājiem un vienlaikus ļauj nodokļu administrācijām gūt pārskatu par dažādajiem darījumiem reālā laikā, līdz ar to atvieglojot krāpšanas un riskantu ekonomisko darbību novēršanu un atklāšanu; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāsaskaņo ziņošanas prasības un nodokļu veidlapas; uzskata, ka viena no iespējām, kā mazināt krāpšanu nodokļu jomā, ir datizraces instrumenta “Darījumu tīkla analīze” (TNA) izmantošana, un atbalsta tā turpmāku pilnveidošanu un labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm;
4. atgādina, ka, veicot jebkādus nodokļu pasākumus — pagaidu vai ne —, būtu jāizvairās no kropļojošiem investēšanas lēmumiem un ka šādi pasākumi būtu jāizmanto kā instruments, lai atbalstītu Līgumā par Eiropas Savienības darbību 3. panta 3. punktā izklāstīto Savienības mērķu, to skaitā Eiropas uzņēmumu konkurētspējas, īstenošanu; uzsver, ka ziņošanas prasībām nevajadzētu izraisīt administratīvo izmaksu nesamērīgu pieaugumu ekonomikas dalībniekiem, it īpaši MVU; atzīmē — lai efektīvi novērstu nodokļu ieņēmumu zaudējumus, iespējams, ir nepieciešami kvalitatīvāki dati un lielāks to apjoms; uzstāj, ka jāievēro princips, ar kuru saskaņā jebkādus datus, ko nodokļu iestādes vāc no nodokļu maksātājiem, ievērojot nodokļu maksātāju tiesības, dalībvalstīm sniedz tikai vienreiz, garantējot visaugstākā līmeņa drošību un nodrošinot atbilstību tiesību aktiem par datu aizsardzību; norāda uz datu un digitālo instrumentu potenciālu birokrātijas mazināšanā un nodokļu maksātāju dažādo pienākumu vienkāršošanā, it īpaši PVN deklarāciju un kopsavilkuma paziņojumu jomā, un atzīmē — lai maksimāli palielinātu datu izmantošanas efektivitāti, būtu jāizmanto mākslīgais intelekts un dažādas programmatūras; pauž nepieciešamību turpināt centienus pastiprināt administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm, lai mazinātu krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzskata — lai izveidotu efektīvāku sistēmu, būtu ne tikai jāpalielina apmaiņai paredzēto datu apjoms, bet arī jāuzlabo to kvalitāte;
5. uzsver, ka dalībvalstu nodokļu noteikumu daudzveidība ir apgrūtinoša problēma, it īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, kas darbojas vai vēlas sākt tirdzniecību vienotajā tirgū, jo tiem ir jāsaskaras ar līdz pat 27 dažādām nodokļu sistēmām; uzskata, ka pienācīga uzmanība būtu jāpievērš tam, ka MVU nākas saskarties ar lielākām atbilstības nodrošināšanas izmaksām; uzsver, ka MVU nevajadzētu vēl vairāk sodīt, uzliekot tiem finansiālu slogu, kas saistīts ar to darbības pielāgošanu dažādām valstu sistēmām, un ka tiem vajadzētu būt viegli pieejamām priekšrocībām, kuras sniedz vienotais tirgus;
6. uzsver, ka ilgtspējīgas atveseļošanas stratēģijā būtu jāņem vērā joprojām zemo procentu likmju noturīgums un inflācijas pieaugums visā Savienībā; uzskata, ka nodokļu slogu nevajadzētu pārvietot no kapitāla pieauguma uz ienākumiem no darba, kā tas pašlaik notiek; šajā sakarā uzskata, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš lielajam skaitam mobilo darba ņēmēju;
7. atkārtoti uzsver NextGenerationEU līdzekļu nozīmi Savienības ekonomikas atveseļošanā un uzsver iespēju izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai veiktu fiskālās reformas un investīcijas, kā rezultātā tiktu izveidota taisnīgāka, ilgtspējīgāka un labāk digitalizēta nodokļu sistēma; atgādina, ka programmas “Fiscalis” 2021.–2027. gadam — kuras budžets ir 269 miljoni EUR — mērķis ir cīnīties pret krāpšanu nodokļu jomā un ka ar tās palīdzību tiek veicināta Savienības un dalībvalstu budžeta ieņēmumu iekasēšana, palīdzot dalībvalstu nodokļu iestādēm uzlabot sadarbību, lai apkarotu krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu;
8. pieņem zināšanai, ka aplēstais ieņēmumu zaudējums starptautiskas fizisku personu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas dēļ 2016. gadā bija 46 miljardi EUR; atzīmē pašreizējos vienotā tirgus izkropļojumus, kurus rada kaitējoša nodokļu prakse, kas izraisa kaitējošu nodokļu konkurenci; norāda, ka vienlaikus ar Rīcības plānu tika publicēts arī Komisijas paziņojums par labu nodokļu pārvaldību ES un ārpus tās, kurā īpaša uzmanība veltīta nepieciešamībai reformēt ES Rīcības
(9)
Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/49/EK par kopīgu nodokļu sistēmu, ko piemēro procentu un honorāru maksājumiem, kurus veic asociēti uzņēmumi dažādās dalībvalstīs (OV L 157, 26.6.2003., 49. lpp.).