9.9.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 347/125 Ceturtdiena, 2022. gada 10. marts
H.
tā kā pakļautība azbesta iedarbība ik gadu Eiropā prasa aptuveni 88 000 dzīvību, kas veido 55-75 % no darba vietā konstatētajiem plaušu vēža gadījumiem, un tā kā azbests ir galvenais plaušu vēža cēlonis, kas rada 45 % no gadījumiem (18); tā kā tiek lēsts, ka mirstības rādītāji no šīs vielas iedarbības turpinās palielināties 2020. gadu beigās un 2030. gados (19); tā kā, lai gan azbests ES ir aizliegts kopš 2005. gada, tas joprojām bieži vien ir sastopams administratīvajās ēkās, skolās, mājokļos, infrastruktūrā, sabiedriskā transporta objektos un ūdensapgādes tīklos; tā kā 80 % arodekspozīcijas izraisītu vēža gadījumu dalībvalstīs ir atzīti par tādiem, kas saistīti ar azbestu;
I.
tā kā tādi faktori kā radiācija, stress, darba organizācija un darba apstākļi ir saistīti ar arodvēzi; tā kā ādas vēzis kā viena no izplatītākajām arodslimībām pieaug dažādu faktoru, piemēram, klimata pārmaiņu, dēļ, savukārt par arodslimībām tiek atzīta tikai ļoti neliela daļa ādas audzēju, kas saistīti ar darbu; tā kā ārpus telpām strādājošie, īpaši tie, kas strādā lauksaimniecības, mežsaimniecības, būvniecības un tūrisma nozarē, saskaras ar ievērojamu risku saslimt ar nemelanomas ādas vēzi (NMSC) paaugstinātas ultravioletā starojuma iedarbības rezultātā; tā kā veselības aprūpes un neatliekamās palīdzības nozarē strādājošie, kuriem ir būtiska loma, nodrošinot gatavību ārkārtas situācijām un reaģēšanu uz tām, piemēram, ugunsdzēsēji un medmāsas, arī saskaras ar līdzīgām arodekspozīcijām un papildu stresu lielākas darba slodzes dēļ, kas var palielināt psihosociālos riskus; tā kā vēl nav vienotas Eiropas pieejas ultravioletā starojuma iedarbības novēršanai (20); tā kā pašlaik trūkst uzticamu un salīdzināmu ES līmeņa datu par vēža riska faktoru iedarbību darba vietā (21); tā kā 2 % no vēža radītā sloga Eiropā ir saistīti ar jonizējošo starojumu un ka radona un tā sabrukšanas produktu iedarbība telpās ir otrs galvenais plaušu vēža cēlonis Eiropā (22) (23);
J.
tā kā klimata pārmaiņām jau ir bijusi un būs negatīva ietekme uz cilvēku veselību, drošību darbā un darba apstākļiem; tā kā saskaņā ar jaunāko IPCC ziņojumu darba apstākļus arvien vairāk ietekmēs būtiskas laikapstākļu izmaiņas, piemēram, karstuma viļņi un spēcīgas lietusgāzes; tā kā palielināta ekspozīcija augstai temperatūrai darba vietā palielina karstuma dūriena, dehidratācijas, noguruma, koncentrācijas trūkuma un hronisku slimību komplikāciju risku; tā kā klimata pārmaiņas ietekmē arī ar darbu saistītas slimības, kurām ir saikne ar bioloģiskiem aģentiem, jo, piemēram, temperatūras paaugstināšanās var ietekmēt bioloģisko aģentu (ērču, odu) vektoru ģeogrāfisko izplatību, tādējādi veicinot jaunu slimību izplatīšanos reģionā; tā kā ir būtiski pielāgot darba praksi, lai ņemtu vērā klimata pārmaiņu ietekmi (24);
K.
tā kā laba psihosociālā darba vide uzlabo darba ņēmēju garīgo un fizisko labbūtību; tā kā psihosociālie riski var izrietēt no sliktas darba plānošanas, organizācijas un vadības, kā arī no sliktiem sociālajiem apstākļiem darbā un var radīt negatīvas psiholoģiskas, fiziskas un sociālas sekas, piemēram, stresu, trauksmi, izdegšanu un depresiju, kas pieder pie otrās lielākās pašu iedzīvotāju norādītās veselības problēmu grupas, kas saistīta ar darbu (25); tā kā ar darbu saistīts stress var ievērojami palielināt balsta un kustību aparāta traucējumu, sirds slimību, autoimūnu slimību vai reimatisku/hronisku iekaisuma slimību izraisīšanas risku vai saasināt tās (26); tā kā saskaņā ar Eurofound un EU-OSHA datiem vairāk nekā ceturtā daļa darba ņēmēju Eiropā saskaras ar pārmērīgu stresu darbā; tā kā 51 % ES darba ņēmēju
(18)
Takala, J., darba dokuments: “Eliminating occupational cancer in Europe and globally” (“Arodekspozīcijas izraisīta vēža izskaušana Eiropā un pasaulē”), 2015. gads, 6. lpp.
“Global Asbestos Disaster” (“Azbesta izraisītā katastrofa pasaulē”), International Journal of Environmental Research and Public Health (2018).
https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-thesociety-and-the-welfare-system/ EU-OSHA, Darba ņēmēju aptauja par ekspozīciju vēža riska faktoriem, 2020. gada 20. maijs.
PVO faktu lapa “Radons un veselība”, 2021. gada 2. februāris.
https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health Eiropas Parlaments, DG IPOL, “Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster” (“Stiprinot Eiropas cīņu pret vēzi — panākt vairāk un sasniegt ātrāk”), 2020. gada jūlijs.https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/ IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf IPCC, sestais novērtējuma ziņojums, reģionālā faktu lapa par Eiropu.
https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/ IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf Eurostat, Iedzīvotāju norādītās veselības problēmas un riska faktori, kas saistīti ar darbu — būtiski statistikas dati, 2021. gada septembris.
EU OSHA, “Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work” (“Balsta un kustību aparāta traucējumu saistība ar psihosociālajiem riska faktoriem darbā”), 2021. gads.
(19) (20) (21) (22) (23) (24) (25) (26)