C 347/214
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 9 9
2022 m. kovo 10 d., ketvirtadienis
standartizuota Sąjungos lygmens išskaičiuojamojo mokesčio prie pajamų šaltinio sistema, taip pat mokesčių administratorių keitimosi informacija ir bendradarbiavimo mechanizmas, ir laukia šios iniciatyvos; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją, taip pat reaguojant į neseniai atskleistą informaciją apie „Cum-Ex“ ir EBPO / G20 pasaulinį susitarimą dėl mokesčių, įvertinti galimą minimalaus efektyviojo išskaičiuojamojo mokesčio tarifo naudą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją atnaujinti užblokuotą Tarybos direktyvos 2003/49/EB (9) (Palūkanų ir autorinių atlyginimų direktyva) peržiūrą;
3. palankiai vertina Komisijos pasiūlymą modernizuoti, supaprastinti ir suderinti PVM reikalavimus naudojant sandoriu grįstas ataskaitas („realiuoju laiku“) ir e. sąskaitas faktūras; pažymi, kad tokias ataskaitas turi būti lengva naudoti mokesčių mokėtojams, tačiau kartu turi būti sudarytos sąlygos mokesčių administratoriams apžvelgti įvairius sandorius realiuoju laiku, taip palengvinamos galimybės užkirsti kelią sukčiavimui ir rizikingų ekonominės veiklos vykdytojų veiklai ir juos nustatyti; mano, kad ataskaitų teikimo reikalavimai ir mokesčių formos turėtų būti vienodi visose valstybėse narėse; mano, kad duomenų gavybos priemonės – sandorių tinklų analizės – naudojimas yra vienas iš tinkamų būdų mokesčių sukčiavimui sumažinti ir ragina ją toliau plėtoti ir dalytis geriausia patirtimi tarp valstybių narių;
4. primena, kad bet kokiomis mokesčių priemonėmis (nesvarbu, ar jos laikinos ar ne) turėtų būti vengiama iškraipyti investicinius sprendimus ir jos turėtų veikti kaip įrankis, padedantis įgyvendinti Sąjungos tikslus, išdėstytus Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalyje, ir, be kita ko, užtikrinti Europos įmonių konkurencingumą; pabrėžia, kad dėl ataskaitų teikimo reikalavimų neturėtų neproporcingai padidėti ekonominės veiklos vykdytojų, ypač MVĮ, administracinės išlaidos; pažymi, kad norint veiksmingai spręsti prarandamų mokestinių pajamų problemą gali prireikti geresnės kokybės ir didesnio kiekio duomenų; primygtinai ragina paisyti principo, kad bet kokie mokesčių administratorių iš mokesčių mokėtojų surinkti duomenys turi būti pateikti valstybėms narėms tik vieną kartą, užtikrinant kuo didesnį saugumą ir laikantis duomenų apsaugos teisės aktų; atkreipia dėmesį į duomenų ir skaitmeninių priemonių potencialą mažinti biurokratizmą ir supaprastinti įvairias mokesčių mokėtojų prievoles, pvz., susijusias su PVM deklaracijomis ir sumuojamosiomis ataskaitomis, ir pažymi, kad turėtų būti naudojamasi dirbtiniu intelektu (DI) ir programine įranga siekiant kuo labiau padidinti duomenų naudojimo veiksmingumą; pabrėžia, kad reikia toliau dėti pastangas siekiant stiprinti valstybių narių administracinį bendradarbiavimą siekiant sumažinti sukčiavimą ir mokesčių slėpimą; mano, kad būtina ne tik padidinti duomenų, kuriais keičiamasi, kiekį, bet ir pagerinti jų kokybę, siekiant sukurti veiksmingesnę sistemą;
5. pabrėžia, kad valstybių narių mokesčių teisės aktų įvairovė yra didelė problema, ypač MVĮ ir startuoliams, veikiantiems arba norintiems pradėti prekiauti bendrojoje rinkoje, nes jie turi prisitaikyti prie 27 skirtingų mokesčių sistemų.
mano, kad reikėtų imtis deramų priemonių reaguojant į didesnes MVĮ patiriamas reikalavimų laikymosi išlaidas; pabrėžia, kad MVĮ neturėtų būti toliau būti baudžiamos finansine našta, atsirandančia dėl veiklos pagal skirtingas nacionalines sistemas, ir kad bendrosios rinkos teikiama nauda turėtų būti lengvai joms prieinama;
6. pabrėžia, kad tvaraus atsigavimo strategijoje turėtų būti atsižvelgiama į vis dar mažų palūkanų normų tvarumą ir didėjančią infliaciją visoje Sąjungoje; mano, kad mokesčių našta neturėtų būti perkeliama nuo kapitalo prieaugio darbui, kaip yra dabar; atsižvelgdamas į tai mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti dideliam mobiliųjų darbuotojų skaičiui;
7.
pakartoja priemonės „NextGenerationEU“ lėšų svarbą Sąjungos ekonomikos atsigavimui ir pabrėžia galimybę, atsiveriančią naudojantis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone, siekiant vykdyti fiskalines reformas ir investuoti į sąžiningesnę, tvaresnę ir geriau skaitmenizuotą fiskalinę sistemą; primena, kad 2021–2027 m. vykdant programą „Fiscalis“, kurios biudžetas yra 269 mln. EUR, siekiama kovoti su mokesčių sukčiavimu ir teikiama parama surenkant pajamas į Sąjungos ir valstybių narių biudžetus, t. y. padedama nacionaliniams mokesčių administratoriams geriau bendradarbiauti siekiant kovoti su mokesčių sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu;
8. atkreipia dėmesį į tai, kad apskaičiuota, jog 2016 m. dėl tarptautinio mokesčių slėpimo prarasta 46 mlrd. EUR pajamų; atkreipia dėmesį į dabartinus dėl žalingos mokesčių praktikos susiformavusius bendrosios rinkos iškraipymus, dėl kurių atsiranda žalinga mokesčių konkurencija; pažymi, kad kartu su veiksmų planu buvo paskelbtas Komisijos komunikatas dėl gero mokesčių srities valdymo Europos Sąjungoje ir už jos ribų, kuriame didžiausias dėmesys skiriamas
(9)
2003 m. birželio 3 d.
Tarybos direktyva 2003/49/EB dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (OL L 157, 2003 6 26, p. 49).