2022 9 9
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 347/125 2022 m. kovo 10 d., ketvirtadienis
H.
kadangi dėl asbesto poveikio Europoje kasmet miršta apie 88 000 žmonių, o tai sudaro 55–75 proc. susirgimų plaučių vėžiu darbe atvejų, ir kadangi asbestas yra pagrindinė plaučių vėžio priežastis, kuri lemia 45 proc. atvejų (18); kadangi apskaičiuota, jog mirtingumo dėl šios medžiagos poveikio rodiklis toliau didės iki trečiojo dešimtmečio pabaigos ir ketvirtąjį dešimtmetį (19); kadangi nepaisant to, jog asbestas ES uždraustas nuo 2005 m., jo vis dar pasitaiko administraciniuose pastatuose, mokyklose, būstuose, infrastruktūros, viešojo transporto įrenginiuose ir vandens tiekimo tinkluose; kadangi 80 proc. valstybėse narėse nustatytų profesinio vėžio atvejų yra susiję su asbestu;
I.
kadangi buvo nustatyta, jog visi tokie veiksniai, kaip spinduliuotė, stresas, darbo organizavimas ir darbo sąlygos, yra susiję su profesiniu vėžiu; kadangi daugėja odos vėžio, kaip vienos iš labiausiai paplitusių profesinių ligų, atvejų, o šis didėjimas susijęs su įvairiais veiksniais, įskaitant klimato kaitą, tačiau tik labai maža su darbu susijusių odos vėžio atvejų dalis pripažįstama kaip profesinė liga; kadangi lauke dirbantiems darbuotojams, visų pirma žemės ūkio, miškininkystės, statybų ir turizmo sektorių darbuotojams, kyla didelė rizika susirgti ne melanomos tipo odos vėžiu (NMSC) dėl didesnio ultravioletinės spinduliuotės poveikio; kadangi sveikatos priežiūros ir neatidėliotinos pagalbos sektorių darbuotojai, kurie atlieka esminį vaidmenį pasirengimo ekstremaliosioms situacijoms ir reagavimo į jas srityje, pvz., ugniagesiai ir slaugytojai, taip pat patiria panašų poveikį ir papildomą stresą dėl padidėjusio darbo krūvio, o tai gali padidinti psichosocialinę riziką; kadangi dar nėra bendro Europos požiūrio į ultravioletinės spinduliuotės poveikio prevenciją (20); kadangi šiuo metu nėra patikimų ir palyginamų ES lygmens duomenų apie vėžio rizikos veiksnių poveikį darbo vietoje (21); kadangi apie 2 proc.
Europos vėžio naštos gali būti siejama su jonizuojančios spinduliuotės poveikiu ir kadangi radono ir jo skilimo produktų sukelta apšvita patalpose yra antra dažniausia plaučių vėžio priežastis Europoje (22) (23);
J.
kadangi klimato kaita jau padarė ir toliau darys neigiamą poveikį žmonių sveikatai, darbuotojų saugai ir darbo sąlygoms; kadangi, remiantis naujausia IPCC ataskaita, darbo sąlygoms vis didesnį poveikį turės reikšmingi klimato sąlygų pokyčiai, pvz., karščio bangos ir smarkios liūtys; kadangi ilgiau dirbant esant aukštai temperatūrai padažnėja šilumos smūgių, dehidratacijos, nuovargio, susikaupimo stokos ir lėtinių ligų komplikacijų rizika; kadangi klimato kaita taip pat turi įtakos su biologiniais veiksniais siejamoms su darbu susijusioms ligoms, nes, pavyzdžiui, padidėjusi temperatūra gali turėti įtakos geografiniam biologinių veiksnių vektorių (erkių, uodų) pasiskirstymui ir tokiu būdu gali būti sudaromos palankesnės sąlygos ligų, kurios yra naujos regione, plitimui; kadangi būtina pritaikyti darbo praktiką ir atsižvelgti į klimato kaitos poveikį (24);
K.
kadangi gera psichosocialinė darbo aplinka didina darbuotojų psichinę ir fizinę gerovę; kadangi psichosocialinė rizika gali kilti dėl prasto darbo planavimo, organizavimo ir valdymo, taip pat dėl prastų socialinių darbo aplinkybių, ir gali sukelti neigiamų psichologinių, fizinių ir socialinių pasekmių, pvz., stresą, nerimą, perdegimą ir depresiją, o tai yra antra pagal dydį su darbu susijusių sveikatos sutrikimų, apie kuriuos praneša patys darbuotojai, grupė (25); kadangi su darbu susijęs stresas gali gerokai padidinti raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų, širdies ligų, autoimuninių ligų ar reumatinių ir lėtinių uždegiminių ligų atsiradimo ir paūmėjimo riziką (26); kadangi, EUROFOUND ir EU-OSHA duomenimis, daugiau kaip 25 proc. darbuotojų Europoje patiria pernelyg didelį su darbu susijusį stresą; kadangi 51 proc.
ES darbuotojų teigia, jog stresas jų darbo vietoje yra įprastas reiškinys, o beveik 80 proc. vadovų yra
(18) (19) (20)
Takala, J. Darbo dokumentas Eliminating occupational cancer in Europe and globally, 2015 m., p. 6.
Global Asbestos Disaster, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018 m. https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-thesociety-and-the-welfare-system/ EU-OSHA, Darbuotojų apklausa dėl vėžio rizikos veiksnių poveikio, 2020 m. gegužės 20 d.
PSO faktų suvestinė „Radonas ir sveikata“, 2021 m. vasario 2 d. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-andhealth Europos Parlamentas, IPOL GD, „Europos stiprinimas kovojant su vėžiu – Eikime toliau ir greičiau, 2020 m. liepos mėn. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf IPCC, Šeštoji vertinimo ataskaita, regioninė faktų suvestinė – Europa.
https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/ IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf Eurostatas, Su darbu susijusių sveikatos sutrikimų ir rizikos veiksnių, apie kuriuos pranešė patys darbuotojai, pagrindiniai statistiniai duomenys, 2021 m. rugsėjo mėn.
EU OSHA, „Raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų ryšys su psichosocialiniais rizikos veiksniais darbe“, 2021 m.
(21) (22) (23) (24) (25) (26)