C 347/92
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.9.9.
2022. március 9., szerda
tervezett új partnerségek létrehozása előtt végezzenek részletes sebezhetőségi elemzéseket; hangsúlyozza, hogy a tudományos személyzetet ki kell képezni arra, hogy az a célból létrehozott forródróton bejelentsék a rejtett finanszírozást vagy befolyásolást, továbbá hangsúlyozza, hogy a jelentkezők számára minden esetben biztosítani kell a visszaélést bejelentő személyeknek járó védelmet; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy az európai egyetemek geopolitikai szempontból fontos kutatásait európai forrásokból finanszírozzák; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az egyetemek, valamint a nem kormányzati szervezetek és az agytrösztök külföldi finanszírozásának átláthatóbbá tételére vonatkozó jogszabályokra, például kötelező adományozási nyilatkozatok, finanszírozási forrásaik átvilágítása és a külföldi felektől származó finanszírozás, természetbeni hozzájárulások és támogatások közzététele révén; kéri a tagállami hatóságokat, hogy a szigorú felső határokra és jelentéstételi kötelezettségekre is kiterjedően fogadjanak el hatékony szabályokat a felsőoktatási intézmények külföldi finanszírozása kapcsán; 129. hangsúlyozza, hogy a magánszektorban is felmerülhetnek hasonló biztonsági és szellemitulajdon-bitorlással kapcsolatos kockázatok, mivel az alkalmazottak kulcsfontosságú technológiákhoz és üzleti titkokhoz férhetnek hozzá; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tudományos intézményeket és a magánszektort egyaránt átfogó biztonsági és megfelelőségi programok létrehozására ösztönözzék, beleértve az új szerződések konkrét biztonsági felülvizsgálatát is; megjegyzi, hogy a kritikus jelentőségű kutatásokon és termékeken dolgozó egyes professzorok vagy alkalmazottak esetében indokolt lehet a rendszerekhez és a hálózatokhoz való hozzáférés kapcsán fokozott korlátozásokat, valamint biztonsági ellenőrzést bevezetni; 130. megjegyzi, hogy a felülvizsgált kékkártya-irányelv (25), amely megkönnyíti a képzett nem uniós bevándorlók EU-ba való belépését, lehetővé teszi az Európában letelepedett kínai és orosz vállalatok számára például azt, hogy saját országukból hozzanak képzett migránsokat; ez megnehezítheti a tagállamok számára az ilyen állampolgárok beáramlásának ellenőrzését, és a külföldi beavatkozás kockázatához vezethet; 131. megállapítja, hogy világszerte, és különösen Európában egyre nagyobb számban jönnek létre Konfuciusz Intézetek; megjegyzi, hogy a világszerte a Konfuciusz Intézetek programjáért felelős Nyelvoktatási és Együttműködési Központ (korábbi nevén Konfuciusz Intézeti Központ vagy Hanban) a kínai pártállam propagandarendszerének részét képezi; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassák a független kínai nyelvtanfolyamokat, a kínai állam és a hozzá kapcsolódó szervezetek részvétele nélkül; úgy véli, hogy a nemrégiben Svédországban létrehozott Nemzeti Kína Központ fontos példaként szolgálhat arra, hogyan növelhető a Kínával kapcsolatos független európai kompetencia; 132. úgy véli továbbá, hogy a Konfuciusz Intézetek a kínai gazdasági érdekek, valamint a kínai hírszerzés és az ügynökök és kémek toborzása érdekében lobbizási platformként szolgálnak; emlékeztet arra, hogy számos egyetem döntött úgy, hogy a kínai kémkedés és beavatkozás veszélye miatt felmondja együttműködését a Konfuciusz Intézetekkel, így tett a düsseldorfi egyetem 2016-ban, a brüsszeli egyetem (VUB és ULB) 2019-ben, a hamburgi egyetem 2020-ban, valamint az összes svédországi egyetem; kéri, hogy további egyetemek is gondolják át jelenlegi együttműködésüket, hogy az ne érintse negatívan tudományos szabadságukat; felhívja a tagállamokat, hogy szorosan kövessék nyomon a Konfuciusz Intézeten belül végzett oktatási, kutatási és egyéb tevékenységeket, és amennyiben az állítólagos kémkedést vagy beavatkozást egyértelmű bizonyítékok támasztják alá, hozzanak végrehajtási intézkedéseket az európai gazdasági és politikai szuverenitás védelme érdekében, többek között a társult intézetek finanszírozásának megtagadása vagy engedélyük visszavonása révén; 133. megjegyzi, hogy a külföldi beavatkozás a vallási intézmények befolyásolásán és azok eszközként való felhasználásán keresztül is megvalósulhat, mint például az orosz befolyás az ortodox egyházakban, különösen Szerbiában Montenegróban, Bosznia-Hercegovinában és azon belül a Boszniai Szerb Köztársaságban, továbbá Grúziában és bizonyos mértékig Ukrajnában, beleértve a helyi lakosság megosztottságának szítását, a részrehajló történetírást és egy EU-ellenes menetrend népszerűsítését; ilyen jelenség a török kormányzati befolyásszerzés is a franciaországi és németországi mecseteken keresztül, illetve az Európa-szerte jellemző szaud-arábiai befolyásszerzés a szalafista mecseteken keresztül; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak jobb koordinációt a vallási intézmények külföldi beavatkozással szembeni védelme terén, és hogy szabjanak felső határt a finanszírozás tekintetében, és növeljék annak átláthatóságát; felszólítja a tagállamokat, hogy szorosan kövessék nyomon a vallási intézményeknél folyó tevékenységeket, és adott esetben, ha ezt bizonyítékok támasztják alá, tegyenek lépéseket, többek között a társult intézmények finanszírozásának megtagadása vagy engedélyük visszavonása révén; 134. kéri az EKSZ-t, hogy készítsen tanulmányt a rosszindulatú állami szereplők európai agytrösztökön, egyetemeken, vallási szervezeteken és médiaintézményeken belüli előfordulásáról és befolyásáról; felszólítja az összes uniós intézményt és tagállamot, hogy működjenek együtt az érdekelt felekkel és szakértőkkel, és folytassanak velük rendszeres párbeszédet
(25)
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1883 irányelve (2021. október 20.) a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való beutazásának és tartózkodásának feltételeiről és a 2009/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 382., 2021.10.28., 1. o.).