2022.9.9.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 347/91 2022. március 9., szerda
123. elítéli Oroszország arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a Nyugat-Balkánon az etnikai feszültségeket kihasználva konfliktusokat szítson és megossza a közösségeket, ami az egész régió destabilizációjához vezethet; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes országokban, köztük Szerbiában, Montenegróban és Bosznia-Hercegovinában, azon belül különösen a Boszniai Szerb Köztársaságban, az ortodox egyház Oroszországot a hagyományos családi értékek védelmezőjeként próbálja népszerűsíteni, továbbá az állam és az egyház közötti kapcsolatok megerősítésére törekszik; riasztónak tartja, hogy Magyarország és Szerbia segíti Kínát és Oroszországot geopolitikai céljaik elérésében; javasolja, hogy kezdeményezzenek párbeszédet a nyugat-balkáni civil társadalommal és a magánszektorral a dezinformáció elleni erőfeszítések régión belüli összehangolása érdekében, hangsúlyt helyezve a kutatásra és az elemzésre, valamint a regionális szakértők bevonására; kéri a Bizottságot, hogy a Nyugat-Balkánon építse ki a rövid és hosszú távú dezinformációs fenyegetésekre adandó, tényeken alapuló válaszok kidolgozásához szükséges infrastruktúrát; kéri az EKSZ-t, hogy helyezkedjen proaktívabb álláspontra, és inkább az EU hitelességének régión belüli növelésére összpontosítson, mintsem annak védelmére, egyúttal a StratCom-elle­ nőrzést terjessze ki a nyugat-balkáni országokból és szomszédaikból származó, határokon átnyúló dezinformációs fenyegetésekre; 124. hangsúlyozza, hogy az EU-nak és a tagállamainak fokozottabban támogatniuk kell a keleti partnerség országait, különösen az állam és a társadalom dezinformációval és orosz állami propagandával szembeni ellenálló képességének növelésére irányuló együttműködés révén, hogy ellensúlyozzák a stratégiai szempontból gyengülő és széttagolt társadalmaikat és intézményeiket; 125. aggodalmát fejezi ki Hong Kong új nemzetbiztonsági törvényéből és a külföldi szankciók elleni küzdelemről szóló kínai törvényből eredő kényszerítő intézkedések extraterritoriális alkalmazása miatt, amely kiegészül a más országokkal szemben Kína rendelkezésére álló kiadatási megállapodásokkal, amelyek lehetővé teszik Kína számára, hogy nagyszabású elrettentő intézkedéseket hajtson végre a kritikus nem kínai állampolgárokkal, például a közelmúltban két dán parlamenti képviselővel szemben, ideértve továbbá öt európai parlamenti képviselő, a Parlament Emberi Jogi Albizottsága, három uniós tagállami parlamenti képviselő, az EU Tanácsának Politikai és Biztonsági Bizottsága, két európai tudós és két európai – Németországban és Dániában működő – agytröszt elleni kínai ellenszankciókat is;; kéri az összes tagállamot, hogy az esetleges emberi jogi jogsértések megelőzése érdekében utasítsák vissza és tagadják meg a kiadatást, és adott esetben nyújtsanak megfelelő védelmet az érintett személyek számára; 126. aggodalmának ad hangot az olyan európai egyetemek, iskolák és kulturális központok száma miatt, amelyek kínai szervezetekkel – köztük Konfuciusz Intézetekkel – kötöttek partnerséget, ami lehetővé teszi a tudományos ismeretek ellopását és a Kínával kapcsolatos valamennyi témakör feletti szigorú ellenőrzést a kutatás és az oktatás területén, ami sérti a tudományos szabadság és autonómia alkotmányos védelmét, ahogy lehetővé teszi a Kínával kapcsolatos kulturális tevékenységek választási lehetőségei feletti ellenőrzést is; aggódik amiatt, hogy az ilyen intézkedések a Kínát érintő kérdésekkel kapcsolatos tudás elvesztéséhez vezethetnek, és megfosztják az EU-t a szükséges kompetenciáktól; aggodalmát fejezi ki például amiatt, hogy a Kínai Államtanács Tájékoztatási Irodája 2014-ben szponzorálta az Európa Tanulmányok Szakkollégiumának Kínával foglalkozó könyvtárát (23); mély aggodalmát fejezi ki Kína arra tett kísérletei miatt, hogy nyomást gyakoroljon és cenzúrát folytasson, például a nantes-i múzeum esetében a Dzsingisz kánról szóló, eredetileg 2020-ra tervezett kiállítás kapcsán (24); felkéri a Bizottságot, hogy a kulturális és oktatási ágazatban a külföldi beavatkozás elleni fellépés érdekében könnyítse meg a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét; 127. aggodalmát fejezi ki az Európában végzett kutatások rejtett finanszírozásával kapcsolatos esetek miatt, ideértve Kína arra tett kísérleteit, hogy az Ezer Tehetség Terv és a Konfuciusz Intézet ösztöndíjai révén elcsábítsa a tehetségeket, valamint kínai polgári-katonai fúziós stratégia révén szándékosan egybeolvassza a katonai és polgári tudományos projekteket; rámutat a kínai felsőoktatási intézmények azon kísérleteire, hogy olyan záradékokat tartalmazó egyetértési megállapodásokat írjanak alá európai partnerintézményekkel, amelyek fenntartják a kínai propagandát vagy ösztönzik a Kínai Kommunista Párt álláspontjainak vagy politikai kezdeményezéseinek – például az Egy övezet, egy út kezdeményezés – támogatását, megkerülve és aláásva ezzel az érintett országok kormányai által képviselt hivatalos álláspontokat; kéri a kulturális, tudományos és nem kormányzati intézményeket, hogy Kína befolyását illetően javítsák az átláthatóságot, és arra kéri őket, hogy hozzák nyilvánosságra a kínai kormánnyal és a kapcsolódó szervezetekkel folytatott eszmecseréket és együttműködéseket; 128. elítéli a magyar kormány döntését, hogy megnyitja a Fudan Egyetem kampuszát, ugyanakkor bezárja a Közép-európai Egyetemet Budapesten; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az európai egyetemek pénzügyileg egyre nagyobb mértékben függenek Kínától és más külföldi államoktól, tekintettel annak kockázatára, hogy érzékeny adatok, technológiák és kutatási eredmények áramlanak külföldi államokba, valamint ennek az egyetemi szabadságra nézve adódó esetleges következményeire; hangsúlyozza a tudományos élet szabadságának fontosságát a dezinformáció és befolyás­ gyakorlási műveletek kezelése szempontjából; arra ösztönzi az érintett intézményeket, hogy a külföldi szereplőkkel
(23) (24)
https://www.coleurope.eu/events/official-inauguration-china-library https://www.chateaunantes.fr/expositions/fils-du-ciel-et-des-steppes/