C 347/214
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.9.9.
2022. március 10., csütörtök
kiterjedő forrásadó-mentességi rendszer bevezetésére, amelyhez az adóhatóságok közötti információcserét és együtt­ működést szolgáló mechanizmus kapcsolódik; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy a közelmúltban napvilágra került Cum-Ex-botrányra és az OECD/G20-ak globális adóügyi megállapodására reagálva értékelje a minimális tényleges forrásadó-kulcs lehetséges előnyeit; ezzel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy indítsa újra a 2003/49/EK tanácsi irányelv (9) (kamat- és jogdíjfizetésekről szóló irányelv) leállított felülvizsgálatát; 3. üdvözli a Bizottságnak a héaelőírások ügyletalapú „valós idejű” jelentéstétel és e-számlázás alkalmazásával történő korszerűsítésére, egyszerűsítésére és harmonizálására irányuló javaslatát; megállapítja, hogy ennek a jelentéstételnek adózóbarátnak kell lennie, ugyanakkor lehetővé kell tennie az adóhatóságok számára, hogy valós időben áttekintést kapjanak a különböző ügyletekről, megkönnyítve a csalás és a kockázatos gazdasági szereplők megelőzését és felderítését; úgy véli, hogy a jelentéstételi követelményeket és az adónyomtatványokat közelíteni kell egymáshoz a tagállamokban; úgy véli, hogy a tranzakció-hálózatok elemzésére szolgáló adatbányászati eszköz (TNA) kézenfekvő lehetőséget kínál az adócsalás visszaszorítására, és támogatja az eszköz továbbfejlesztését és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását; 4. emlékeztet arra, hogy minden adóintézkedésnek – függetlenül attól, hogy ideiglenes-e vagy sem – el kell kerülnie a beruházási döntések torzítását, és eszközként kell szolgálnia az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésében foglalt uniós célok, többek között az európai vállalkozások versenyképességének megvalósításához; hangsúlyozza, hogy a jelentéstételi követelmények nem vezethetnek a gazdasági szereplőket, különösen a kkv-kat terhelő adminisztratív költségek aránytalan növekedéséhez; rámutat arra, hogy az elmaradt adóbevételek problémájának eredményes kezeléséhez jobb minőségű és lehetőség szerint nagyobb mennyiségű adatra lehet szükség; ragaszkodik ahhoz az elvhez, hogy az adóhatóságok által az adózóktól gyűjtött adatokat – az adózók jogainak megfelelően – csak egyszer, a lehető legszigorúbb biztonság mellett és az adatvédelmi jogszabályok maximális tiszteletben tartásával lehet a tagállamok rendelkezésére bocsátani; rámutat az adatok és a digitális eszközök által a bürokrácia visszaszorítása és az adózók különböző kötelezettségeinek egyszerűsítése tekintetében kínált lehetőségekre, különösen a héabevallások és az összesített nyilatkozatok területén, és megállapítja, hogy az adatfelhasználás hatékonyságának maximalizálása érdekében célszerű mesterséges intelligenciát és különböző szoftvereket alkalmazni; szükségesnek tartja a tagállamok közötti közigazgatási együttműködés fokozására irányuló erőfeszítéseket az adócsalás és az adókikerülés visszaszorítása érdekében; úgy véli, hogy a rendszer hatékonyságának növelése érdekében a kicserélt adatok mennyiségének növelése mellett szükség van azok minőségének javítására is; 5. hangsúlyozza, hogy a tagállamok adószabályainak sokfélesége nagy terheket jelentő kihívás, különösen az egységes piacon működő vagy a kereskedést megkezdeni kívánó kkv-k és induló vállalkozások számára, amelyeknek akár 27 különböző adórendszerrel kell megbirkózniuk; véleménye szerint kellő figyelmet kell fordítani a kkv-k által viselt magasabb megfelelési költségekre; hangsúlyozza, hogy a kkv-kat nem szabad tovább büntetni a különböző nemzeti rendszerekben folytatott működéssel együtt járó pénzügyi terhekkel, és az egységes piac előnyeit könnyen hozzáférhetővé kell tenni számukra; 6. kiemeli, hogy a fenntartható helyreállítási stratégiának figyelembe kell vennie a jelenlegi alacsony kamatlábak fenntarthatóságát és az Unió-szerte növekvő inflációt; úgy véli, hogy az adóterhet nem helyénvaló áthelyezni a tőkenyereségről a munkára, ahogyan az jelenleg történik; e tekintetben úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani az utazó munkavállalók nagy számára; 7. megismétli a Next Generation EU pénzeszközeinek fontosságát az Unió gazdasági fellendülése szempontjából, és kiemeli annak lehetőségét, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt költségvetési reformok, valamint igazságosabb, fenntarthatóbb és jobban digitalizált adórendszert eredményező beruházások megvalósítására használják fel; emlékeztet arra, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, 269 millió EUR költségvetéssel rendelkező Fiscalis program célja az adócsalás elleni fellépés, valamint az uniós és tagállami költségvetési bevételek beszedésének támogatása a nemzeti adóhatóságok számára az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés elleni küzdelem terén folytatott együttműködés megerősítése terén biztosított segítségnyújtás révén; 8. tudomásul veszi, hogy a magánszemélyek által elkövetett nemzetközi adókijátszás miatt kieső bevétel becsült összege 2016-ban 46 milliárd EUR volt; rámutat az egyéges piac káros adóversenyt jelentő káros adózási gyakorlatok miatti jelenlegi torzulásaira; megjegyzi, hogy a cselekvési terv mellett a Bizottság közzétette az EU-ban és azon kívül megvalósítandó jó adóügyi kormányzásról szóló közleményt is, amely a társasági adózásra vonatkozó uniós magatartási kódex reformjának szükségességére és a nem együttműködő országok és területek uniós jegyzékében rögzített
(9)
A Tanács 2003/49/EK irányelve (2003. június 3.) a különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések közös adózási rendszeréről (HL L 157., 2003.6.26., 49. o.).