2022.9.9.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 347/125 2022. március 10., csütörtök
H.
mivel az azbesztnek való kitettség évente mintegy 88 000 emberéletet követel Európában, ami a munkahelyen kialakuló tüdőrák 55–75 %-át teszi ki, és mivel a tüdőrák fő okozója az azbeszt, amely az esetek 45 %-áért felelős (18); mivel a becslések szerint az ezen expozícióból eredő halálozási arány a 2020-as és a 2030-as években tovább fog nőni (19); mivel annak ellenére, hogy az azbeszt 2005 óta be van tiltva az EU-ban, még mindig megtalálható számos közigazgatási épületben, iskolában, lakóépületben, infrastruktúrában, tömegközlekedési létesítményben és vízellátó hálózatban; mivel a tagállamokban észlelt foglalkozási eredetű rákmegbetegedések 80 %-a az azbeszttel függ össze;
I.
mivel az olyan tényezők, mint a sugárzás, a stressz, a munkaszervezés és a munkakörülmények mind kapcsolatban állnak a munkával összefüggő rákos megbetegedésekkel; mivel az egyik legelterjedtebb foglalkozási betegség, a bőrrák előfordulása számos tényező, köztük az éghajlatváltozás miatt növekszik, és mivel a munkával összefüggő bőrrák-típusoknak csak rendkívül kis hányadát ismerik el foglalkozási betegségként Európában; mivel a kültéri munkavállalók, különösen a mezőgazdaságban, az erdészetben, az építőiparban és az idegenforgalomban dolgozók az ultraibolya sugárzásnak (UVR) való kitettség magas szintje miatt a nem melanóma típusú bőrrák kialakulásának jelentős kockázatát viselik; mivel az egészségügyi és sürgősségi ágazatban dolgozók, akik alapvető szerepet játszanak a vészhelyzetekre való felkészültségben és reagálásban, mint például a tűzoltók és az ápolók, szintén hasonló sugárterhelésnek, valamint a megnövekedett munkateher miatt további stressznek vannak kitéve, ami növelheti a pszichoszociális kockázatokat; mivel az UVR-expozíció megelőzésére vonatkozóan még nem létezik közös európai megközelítés (20); mivel jelenleg nem állnak rendelkezésre megbízható és összehasonlítható uniós szintű adatok a rák kockázati tényezőinek való munkahelyi kitettségre vonatkozóan (21); mivel a rák okozta európai terhek körülbelül 2 %-a az ionizáló sugárzásnak tudható be, és a beltéri radonnak és bomlástermékeinek való kitettség a tüdőrák második fő oka Európában (22) (23);
J.
mivel az éghajlatváltozás már most is káros hatással van az emberi egészségre, a munkahelyi biztonságra és a munkakörülményekre, és ez a továbbiakban is így lesz; mivel az IPCC legutóbbi jelentése szerint a munkakörülmé­ nyeket egyre inkább befolyásolják az időjárási viszonyokban bekövetkező jelentős változások, például a hőhullámok és a heves esőzések; mivel a munkahelyi magas hőmérsékletnek való fokozott expozíció fokozza a hőguta, a kiszáradás, a fáradtság, a koncentrációhiány és a krónikus betegségek szövődményeinek kockázatát; mivel az éghajlatváltozás a biológiai anyagokkal kapcsolatos, munkával összefüggő betegségekre is kihat, ugyanis például a hőmérséklet emelkedése hatással lehet a biológiai ágensek (kullancsok, szúnyogok) földrajzi eloszlására, megkönnyítve ezáltal az adott régióban új betegségek terjedését; mivel elengedhetetlen a munkavégzési gyakorlatok oly módon történő kiigazítása, hogy azok figyelembe vegyék az éghajlatváltozás hatásait (24);
K.
mivel a jó pszichoszociális munkakörnyezet elősegíti a munkavállalók mentális és fizikai jóllétét; mivel a pszicho­ szociális kockázatok a munka rossz tervezéséből, szervezéséből és irányításából, valamint a munka rossz társadalmi környezetéből eredhetnek, és negatív pszichológiai, fizikai és társadalmi következményekhez vezethetnek, mint amilyen például a stressz, a szorongás, a kiégés vagy a depresszió, amelyek a munkával kapcsolatos egészségügyi problémák második legjelentősebb csoportjába tartoznak (25); mivel a munkahelyi stressz jelentősen növelheti a váz- és izomrendszeri megbetegedések, a szívbetegség és az autoimmun vagy a reumatikus és/vagy krónikus gyulladásos betegségek kiváltásának és súlyosbodásának kockázatát (26); mivel az Eurofound és az EU-OSHA szerint Európában a munkavállalók több mint 25 %-a tapasztal meg túlzott munkahelyi stresszt; mivel az uniós munkavállalók 51 %-a
(18)
Takala, J., Working paper – Eliminating occupational cancer in Europe and global („A foglalkozási eredetű rák visszaszorítása Európában és világszerte”), 2015., 6. o.
Global Asbestos Disaster („Globális azbesztkatasztrófa”), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.).
https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-thesociety-and-the-welfare-system/ EU-OSHA, Munkavállalói felmérés a rák kockázati tényezőinek való kitettségről, 2020. május 20.
A WHO „Radon és egészség” című tájékoztatója, 2021. február 2.
https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-andhealth Európai Parlament, Uniós Belső Politikák Főigazgatósága, Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster (Európa megerősítése a rák elleni küzdelemben – Továbbjutás, gyorsabb haladás), 2020. július, https://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf.
IPCC, sixth assessment report, regional fact sheet – Europe.
(IPCC, hatodik értékelő jelentés, regionális tájékoztató – Európa.)
https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf Eurostat, Self-reported work-related health problems and risk factors – key statistics (A munkavállalók saját beszámolója szerinti egészségügyi problémák és kockázati tényezők – kulcsfontosságú statisztikák), 2021.
EU OSHA, Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work, 2021.
(EU OSHA, Váz- és izomrendszeri megbetegedések – a munkahelyi pszichoszociális kockázati tényezőkkel összefüggésben, 2021.)
(19) (20) (21) (22) (23) (24) (25) (26)