9.9.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 347/125 četvrtak, 10. ožujka 2022.
H.
budući da izloženost azbestu svake godine odnosi oko 88 000 života u Europi, uzrokujući 55 – 75 % slučajeva raka pluća povezanog s radnim mjestom, te budući da je azbest glavni uzrok raka pluća odgovoran za 45 % takvih slučajeva (18); budući da se procjenjuje da će se stope smrtnosti od te izloženosti nastaviti povećavati sve do kraja ovog desetljeća i u sljedećem desetljeću (19); budući da je azbest, iako je zabranjen u EU-u od 2005., i dalje često prisutan u zgradama javne uprave, školama, stambenim zgradama, infrastrukturi, objektima za javni prijevoz i vodoopskrbnim mrežama; budući da je 80 % slučajeva raka povezanih s radom koji su priznati u državama članicama povezano s azbestom;
I.
budući da je uspostavljena poveznica između čimbenika kao što su zračenje, stres, organizacija rada i radni uvjeti te raka povezanog s radom; budući da se broj slučajeva raka kože kao jedne od najraširenijih profesionalnih bolesti povećava zbog različitih čimbenika kao što su klimatske promjene, dok se samo vrlo mali dio tumora kože koji su povezani s radom priznaje kao profesionalna bolest; budući da se radnici na otvorenom, posebno oni koji rade u poljoprivrednom, šumarskom, građevinskom i turističkom sektoru, suočavaju sa znatnim rizikom od raka kože koji nije melanom zbog povišene razine izloženosti ultraljubičastom zračenju (UV); budući da se radnici u zdravstvenom sektoru i sektoru hitnih službi, koji imaju ključnu ulogu u pripravnosti i odgovoru na hitne situacije, kao što su vatrogasci i medicinske sestre, također suočavaju sa sličnom vrstom izloženosti i dodatnim stresom zbog povećanog radnog opterećenja, što može dovesti do povećanja psihosocijalnih rizika; budući da još ne postoji zajednički europski pristup sprečavanju izloženosti ultraljubičastom zračenju (20); budući da trenutačno ne postoje pouzdani i usporedivi podaci na razini EU-a o izloženosti čimbenicima rizika od raka na radnom mjestu (21); budući da se oko 2 % europskog opterećenja povezanog s rakom može pripisati ionizirajućem zračenju te da je izloženost radonu i njegovim produktima raspadanja u zatvorenim prostorima drugi vodeći uzrok raka pluća u Europi (22) (23);
J.
budući da klimatske promjene već imaju i da će i dalje imati štetan utjecaj na ljudsko zdravlje, sigurnost na radu i radne uvjete; budući da će prema najnovijem izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama na radne uvjete sve više utjecati znatne promjene vremenskih obrazaca kao što su toplinski valovi i obilne kiše; budući da povećana izloženost visokim temperaturama na radnom mjestu pogoršava rizike od toplinskih moždanih udara, dehidracije, umora, manjka koncentracije i komplikacija kroničnih bolesti; budući da klimatske promjene utječu i na bolesti povezane s radom izazvane biološkim agensima jer primjerice porast temperature može utjecati na geografsku rasprostranjenost vektora bioloških agensa (krpelja, komaraca), čime se olakšava širenje bolesti koje su nove u određenoj regiji; budući da je ključno prilagoditi radne prakse kako bi se uzeli u obzir učinci klimatskih promjena (24);
K.
budući da dobro psihosocijalno radno okruženje poboljšava psihičku i fizičku dobrobit radnika; budući da psihosocijalni rizici mogu nastati zbog lošeg osmišljavanja, organizacije i upravljanja radom, kao i zbog lošeg društvenog konteksta rada, te mogu dovesti do negativnih psiholoških, fizičkih i društvenih ishoda kao što su stres, anksioznost, sindrom izgaranja na poslu i depresija, koji pripadaju drugoj najvećoj skupini samoprijavljenih zdravstvenih problema povezanih s radom (25); budući da stres povezan s radom može znatno povećati rizik od izazivanja ili pogoršanja mišićno-koštanih poremećaja, bolesti srca, autoimunih bolesti ili reumatskih/kroničnih upalnih bolesti (26); budući da se, prema podacima Eurofounda i agencije EU-OSHA, 25 % radnika u Europi suočava s prekomjernim stresom povezanim s radom; budući da 51 % radnika u EU-u tvrdi da je stres česta pojava na radnom
(18)
Takala, J., radni dokument – „Eliminating occupational cancer in Europe and global” (Suzbijanje raka povezanog s radom na europskoj i svjetskoj razini), 2015., str. 6. „Global Asbestos Disaster” (Azbest – katastrofa svjetskih razmjera), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.
https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-thesociety-and-the-welfare-system/ EU-OSHA, istraživanje o izloženosti radnika čimbenicima rizika od raka, 20. svibnja 2020.
Informativni članak Svjetske zdravstvene organizacije naslovljen „Radon and health” (Radon i zdravlje), 2. veljače 2021.
https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health Europski parlament, DG IPOL, „Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further” (Jačanje Europe u borbi protiv raka – brzim korakom naprijed), srpanj 2020., https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU (2020)642388_EN.pdf.
IPCC, šesto izvješće o procjeni, regionalni informativni članak – Europa.
https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/ IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf Eurostat, ključni statistički podaci o samoprijavljenim zdravstvenim problemima i čimbenicima rizika povezanih s radom, rujan 2021.
EU OSHA, „Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work” (Povezanost mišićno-koštanih poremećaja s čimbenicima psihosocijalnog rizika na radnom mjestu), 2021.
(19) (20) (21) (22) (23) (24) (25) (26)