C 347/92
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
9.9.2022
Keskiviikko 9. maaliskuuta 2022
tekemään yksityiskohtaisia haavoittuvuusarviointeja ennen uusien kumppanuuksien solmimista ulkomaisten kumppanien kanssa; korostaa, että akateemista henkilöstöä olisi koulutettava ilmoittamaan salaisesta rahoituksesta tai vaikuttamisesta erityisen vihjelinjan kautta ja että näille henkilöille olisi aina annettava väärinkäytösten paljastajia koskevaa suojelua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että geopoliittisen tutkimuksen rahoitus Euroopan yliopistoissa tulee eurooppalaisista lähteistä; kehottaa komissiota ehdottamaan lainsäädäntöä yliopistojen sekä kansalaisjärjestöjen ja ajatushautomoiden ulkomaisen rahoituksen avoimuuden lisäämiseksi esimerkiksi pakollisten lahjoitusilmoitusten, rahoi­ tusvirtoja koskevan asianmukaisen huolellisuusvelvollisuuden sekä ulkomaisten puolueiden antaman rahoituksen, luontoissuoritusten ja tuen julkistamisen avulla; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia hyväksymään korkea-asteen oppilaitosten ulkomaista rahoitusta koskevat tehokkaat säännöt, mukaan lukien tiukat enimmäismäärät ja raportointivaa­ timukset; 129. korostaa, että samanlaisia turvallisuusriskejä ja teollis- ja tekijänoikeusvarkausriskejä on yksityisellä sektorilla, jossa työntekijöillä saattaa olla pääsy keskeisiin teknologioihin ja liikesalaisuuksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan sekä akateemisia instituutioita että yksityistä sektoria laatimaan kattavia turvallisuus- ja vaatimustenmu­ kaisuusohjelmia, mukaan lukien uusia sopimuksia koskevat erityiset turvallisuuskatselmukset; toteaa, että järjestelmien ja verkon käyttöoikeuksien tiukemmat rajoitukset sekä turvallisuusselvitykset voivat olla perusteltuja joillekin professoreille tai työntekijöille, jotka työskentelevät kriittisten tutkimusten ja tuotteiden parissa; 130. toteaa, että tarkistettu sinistä korttia koskeva direktiivi (25), jolla helpotetaan ammattitaitoisten EU:n ulkopuolisten maahanmuuttajien tuloa EU:hun, antaa Eurooppaan sijoittautuneille kiinalaisille ja venäläisille yrityksille esimerkiksi mahdollisuuden kutsua ammattitaitoisia maahanmuuttajia kotimaastaan; huomauttaa, että tämä saattaa tehdä näiden kansalaisten muuttovirran valvomisesta vaikeampaa jäsenvaltioille, mikä voisi johtaa ulkomaisen sekaantumisen riskeihin; 131. panee merkille, että Konfutse-instituutteja perustetaan yhä enemmän eri puolille maailmaa ja erityisesti Eurooppaan; huomauttaa, että kieltenopetuksen ja yhteistyön keskus, joka tunnetaan aiemmin nimellä Konfutse-instituutin keskustoimistona tai Hanbanina (Chinese Language Council Internationalin toimisto), joka vastaa Konfutse-instituutti– ohjelmasta maailmanlaajuisesti, on osa Kiinan puoluevaltion propagandajärjestelmää; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan riippumattomia kiinan kielen kursseja, joilla ei ole kytköksiä Kiinan valtioon tai siihen sidoksissa oleviin organisaatioihin; katsoo, että äskettäin Ruotsiin perustettu kansallinen Kiina-keskus voisi olla tärkeä esimerkki siitä, miten lisätä riippumatonta Kiina-kompetenssia Euroopassa; 132. katsoo lisäksi, että Konfutse-instituutit toimivat lobbausalustana Kiinan taloudellisille eduille ja Kiinan tiedustelupalvelulle sekä agenttien ja vakoojien värväykselle; muistuttaa, että monet yliopistot, kuten Düsseldorfin yliopistot vuonna 2016, Brysselin (VUB ja ULB) yliopistot vuonna 2019, Hampurin yliopistot vuonna 2020 ja kaikki Ruotsin yliopistot, ovat päättäneet lopettaa yhteistyönsä Konfutse-instituuttien kanssa Kiinan harjoittamaa vakoilua ja sekaantumista koskevien riskien vuoksi; kehottaa useampia yliopistoja pohtimaan nykyistä yhteistyötään sen varmistamiseksi, että se ei vaikuta niiden akateemiseen vapauteen; kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti opetusta, tutkimusta ja muuta toimintaa Konfutse-instituuteissa ja, jos väitetystä vakoilusta tai sekaantumisesta on selkeää näyttöä, ryhtymään täytäntöönpanotoimiin Euroopan taloudellisen ja poliittisen suvereniteetin turvaamiseksi, mukaan lukien epäämällä asianomaisten instituuttien rahoituksen tai peruuttamalla niiden toimiluvat; 133. toteaa, että ulkomaista sekaantumista voidaan toteuttaa myös vaikuttamalla uskonnollisiin instituutteihin ja välineellistämällä niitä, kuten Venäjän vaikutusvalta ortodoksikirkkoihin erityisesti Serbiassa, Montenegrossa, Bosnia ja Hertsegovinassa (etenkin Bosnian serbitasavallassa), Georgiassa ja jossain määrin Ukrainassa, muun muassa kylvämällä erimielisyyttä paikallisen väestön keskuudessa, kirjoittamalla historiaa puolueellisesti ja edistämällä EU:n vastaista agendaa, ja Turkin vaikutusvalta Ranskan ja Saksan moskeijoiden kautta sekä Saudi-Arabian vaikutusvalta salafi-moskeijoiden kautta kaikkialla Euroopassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan paremman koordinoinnin uskonnollisten instituutioiden suojelemiseksi ulkomaiselta sekaantumiselta sekä rajoittamaan rahoitusta ja lisäämään sen avoimuutta; kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti uskonnollisten instituutioiden toimintaa ja ryhtymään tarvittaessa ja näytön perusteella toimiin, mukaan lukien epäämällä asianomaisten instituutioiden rahoituksen tai peruuttamalla niiden toimiluvat; 134. kehottaa EUH:ta tuottamaan tutkimuksen pahantahtoisten valtiollisten toimijoiden yleisyydestä ja niiden vaikutuksesta Euroopan ajatushautomoissa, yliopistoissa, uskonnollisissa organisaatioissa ja viestintäalan laitoksissa; kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä ja osallistumaan järjestelmälliseen vuoropuheluun
(25)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2021/1883, annettu 20. lokakuuta 2021, kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten ja neuvoston direktiivin 2009/50/EY kumoamisesta (EUVL L 382, 28.10.2021, s. 1).