C 347/72
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
9.9.2022
Keskiviikko 9. maaliskuuta 2022
CB.
toteaa, että pyrkimys välineellistää haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä, kuten EU:n alueella eläviä kansallisia vähemmistöjä ja maahanmuuttajayhteisöjä, on keskeinen osa ulkomaisen sekaantumisen strategioita; CC. panee merkille, että eri valtiolliset toimijat, kuten Venäjän, Kiinan ja vähäisemmässä määrin Turkin hallitus, ovat pyrkineet lisäämään vaikutusvaltaansa perustamalla ja hyödyntämällä kulttuuri-instituutteja, koulutuslaitoksia (mm. apurahojen ja stipendien kautta) ja uskonnollisia instituutioita kaikissa EU:n jäsenvaltioissa pyrkiessään strategisesti horjuttamaan eurooppalaista demokratiaa ja laajentamaan Itä- ja Keski-Euroopan valvontaa; ottaa huomioon, että Venäjä on aiemmin käyttänyt kansallisen vähemmistönsä väitetysti vaikeaa tilannetta tekosyynä suoralle väliintulolle kolmansissa maissa; CD.
toteaa, että on olemassa näyttöä siitä, että Venäjä on sekaantunut useiden liberaalien demokratioiden toimintaan eri puolilla maailmaa ja manipuloinut tietoja verkossa muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestetyn brexit-kansanäänestyksen sekä Ranskan ja Yhdysvaltojen presidentinvaalien yhteydessä, minkä lisäksi se on antanut käytännön tukea ääriliikkeiden muodostamille, populistisille ja EU-vastaisille puolueille sekä eräille muille puolueille ja henkilöille eri puolilla Eurooppaa, muun muassa Ranskassa, Saksassa, Italiassa ja Itävallassa; toteaa, että tarvitaan lisää tukea tutkimukseen ja koulutukseen, jotta voitaisiin ymmärtää, mikä on ulkomaisen sekaantumisen tarkka vaikutus tiettyihin tapahtumiin, kuten brexitiin ja presidentti Trumpin valintaan vuonna 2016; CE. toteaa, että länteen sijoittautuneet Venäjän valtion määräysvallassa olevat Sputnik- ja RT-uutiskanavat, yhdessä länsimaisten tiedotusvälineiden kanssa, jotka ovat venäläisten ja kiinalaisten oikeushenkilöiden ja yksittäisten yhteisöjen täydessä tai osittaisessa omistuksessa, harjoittavat aktiivisesti disinformaatiotoimia liberaaleja demokratioita vastaan; toteaa, että Venäjä turvautuu historialliseen revisionismiin ja pyrkii kirjoittamaan uudelleen Neuvostoliiton rikosten historiaa ja herättämään Neuvostoliitto-nostalgiaa Keski- ja Itä-Euroopan väestössä, jossa sille on otollista maaperää; ottaa huomioon, että Keski- ja Itä-Euroopan kansallisten yleisradioyhtiöiden on vaikea kilpailla Venäjän hallituksen rahoittaman venäjänkielisen televisiosisällön kanssa; toteaa, että on olemassa Kiinan ja ulkomaisten tiedotusvälineiden epätasapainoisen yhteistyön riski, ja ottaa huomioon, että kiinalaiset tiedotusvälineet ovat Kiinan kommunistisen puolueen ääni sekä kotimaassa että ulkomailla; CF.
huomauttaa, että ympäri maailmaa on avattu yli 500 Konfutse-keskusta, joista noin 200 on Euroopassa, ja että Kiina käyttää Konfutse-instituutteja ja -luokkia sekaantumisen välineenä EU:ssa; ottaa huomioon, että akateemista vapautta rajoitetaan ankarasti Konfutse-instituuteissa; ottaa huomioon, että yliopistoihin ja koulutusohjelmiin kohdistetaan mittavaa ulkomaista rahoitusta, erityisesti Kiinasta tai Qatarista, mistä yhtenä esimerkkinä on Fudan-yliopiston kampus Budapestissa; CG.
ottaa huomioon, että EU:lla ei tällä hetkellä ole tarvittavia välineitä, joilla voitaisiin puuttua eliitin jäsenten valjastamiseen ja torjua vaikutuskanavien perustamista, myöskään EU:n toimielinten sisällä; ottaa huomioon, että tilannetietoisuutta koskevat valmiudet ja vastatiedusteluvälineet ovat edelleen vähäisiä EU:n tasolla ja että ne ovat erittäin riippuvaisia kansallisten toimijoiden halukkuudesta jakaa tietoja;
Varoittavat toimenpiteet, vastuussa olevien selvittäminen ja yhteiset vastatoimet, mukaan lukien pakotteet CH.
huomauttaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla ei tällä hetkellä ole erityistä pakotejärjestelmää, jota sovellettaisiin ulkomaisten valtiollisten toimijoiden järjestämiin ulkomaisen sekaantumisen kampanjoihin ja disinformaatiokampan­ joihin, minkä vuoksi näiden toimijoiden on turvallista olettaa, että niiden EU:ta vastaan toteuttamista epävakauttamiskampanjoista ei aiheudu seurauksia; CI.
toteaa, että sen varmistaminen, että disinformaatio- ja propagandahyökkäyksistä vastuussa olevat määritetään selkeästi, esimerkiksi ilmoittamalla julkisesti syylliset, heidän tukijansa ja heidän tavoitteensa, sekä näiden hyökkäysten kohdeyleisöön kohdistuvien vaikutusten arvioiminen ovat ensimmäisiä askeleita, joilla suojaudutaan tehokkaasti tällaisilta toimilta; CJ. katsoo, että EU:n olisi vahvistettava käytössään olevia varoittavia välineitä sekä välineitä, joilla hyökkäysten tekijät voidaan selvittää ja joilla hyökkäykset voidaan luokitella kansainvälisen oikeuden mukaisiksi tai vastaisiksi, jotta se saisi luotua toimivan pakotejärjestelmän, niin että pahantahtoiset ulkomaiset toimijat joutuisivat maksamaan päätöksistään hinnan ja vastaamaan seurauksista; toteaa, että yksityishenkilöiden ottaminen kohteeksi ei ehkä riitä; ottaa huomioon, että muita välineitä, kuten kaupan toimenpiteitä, voitaisiin käyttää suojaamaan eurooppalaisia demokraattisia prosesseja valtion tukemilta hybridihyökkäyksiltä; katsoo, että varoittavia toimenpiteitä on sovellettava avoimesti ja turvaten kaikki asianmukaiset takeet; ottaa huomioon, että hybridihyökkäykset mitoitetaan niin, että ne tarkoituksellisesti jäävät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 42 artiklan 7 kohdassa sekä Pohjois-Atlantin sopimuksen 5 artiklassa asetetun kynnyksen alapuolelle;