9.9.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 347/125 Torstai 10. maaliskuuta 2022
H.
ottaa huomioon, että asbestialtistuminen aiheuttaa Euroopassa vuosittain noin 88 000 ihmishengen menetystä, että sen osuus työperäisistä keuhkosyövistä on 55-75 prosenttia ja että asbesti on 45 prosentin osuudella yleisin keuhkosyövän syy (18); ottaa huomioon, että arvioiden mukaan tästä altistumisesta johtuva kuolleisuus lisääntyy edelleen 2020-luvun lopulla ja 2030-luvulla (19); ottaa huomioon, että vaikka asbesti on ollut kielletty EU:ssa vuodesta 2005, sitä esiintyy edelleen usein hallintorakennuksissa, kouluissa, asuinrakennuksissa, infrastruktuureissa, julkisissa liikennevälineissä ja vesihuoltoverkoissa; ottaa huomioon, että 80 prosenttia työperäisiksi tunnustetuista syövistä jäsenvaltioissa liittyy asbestiin;
I.
ottaa huomioon, että säteilyn, stressin, työn organisoinnin ja työolojen kaltaiset tekijät on kaikki yhdistetty työperäiseen syöpään; ottaa huomioon, että ihosyövät kuuluvat kaikkein yleisimpiin työperäisiin sairauksiin ja johtuvat yhä useammin erilaisista tekijöistä, kuten ilmastonmuutoksesta, mutta vain pieni osa työhön liittyvistä ihokasvaimista tunnustetaan työperäisiksi sairauksiksi; ottaa huomioon, että ulkona työskentelevillä työntekijöillä, erityisesti maa- ja metsätaloudessa sekä rakennus- ja matkailualalla työskentelevillä, on huomattava riski saada sellaisia ihosyöpiä, jotka eivät ole melanoomaa, koska he altistuvat runsaalle ultraviolettisäteilylle; ottaa huomioon, että myös terveydenhuolto- ja pelastusalalla työskentelevät, joilla on keskeinen rooli katastrofivalmiudessa ja nopeissa toimissa, kuten palomiehet ja sairaanhoitajat, altistuvat samalla tavalla, ja että lisäksi heidän psykososiaaliset riskinsä saattavat kasvaa suuren työtaakan aiheuttaman stressin takia; ottaa huomioon, että ultraviolettisäteilylle altistumista koskevaa yhteistä eurooppalaista lähestymistapaa ei vielä ole (20); ottaa huomioon, että tällä hetkellä ei ole saatavilla luotettavia ja vertailukelpoisia EU:n tason tietoja altistumisesta syövän riskitekijöille työpaikalla (21); ottaa huomioon, että EU:ssa syövän aiheuttamasta rasitteesta noin kahden prosentin voidaan katsoa johtuvan ionisoivasta säteilystä ja että radonille ja sen hajoamistuotteille altistuminen sisätiloissa on toiseksi merkittävin keuhkosyövän aiheuttaja Euroopassa (22) (23);
J.
ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on jo ollut ja sillä tulee olemaan jatkossakin haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen, työturvallisuuteen sekä työskentelyoloihin; ottaa huomioon, että IPCC:n uusimman raportin mukaan sääolojen huomattavat muutokset, kuten lämpöaallot ja voimakkaat sateet, tulevat vaikuttamaan yhä enemmän työoloihin; ottaa huomioon, että lisääntynyt altistuminen korkeille lämpötiloille työpaikoilla lisää lämpöhalvauksen, nestehukan, uupumisen, keskittymiskyvyn puutteen ja kroonisiin sairauksiin liittyvien häiriöiden riskiä; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos vaikuttaa myös biologisten tekijöiden aiheuttamiin työperäisiin sairauksiin, koska esimerkiksi lämpötilan nousu voi vaikuttaa biologisten tekijöiden kantajien (punkit, sääsket) maantieteelliseen leviämiseen ja siten edistää alueelle uusien sairauksien leviämistä; katsoo, että on tärkeää mukauttaa työtapoja niin, että ilmastonmuutoksen vaikutukset otetaan huomioon (24);
K.
ottaa huomioon, että hyvä psykososiaalinen työympäristö lisää työntekijöiden henkistä ja fyysistä hyvinvointia; ottaa huomioon, että psykososiaalisia riskejä voi syntyä työn huonosta suunnittelusta, organisoinnista ja johtamisesta sekä työn huonosta sosiaalisesta kontekstista, ja ne saattavat aiheuttaa kielteisiä henkisiä, fyysisiä ja sosiaalisia tuloksia, kuten stressiä, ahdistuneisuutta, työuupumusta ja masennusta, jotka kuuluvat toiseksi suurimpaan itseilmoitettujen työhön liittyvien terveysongelmien ryhmään (25); ottaa huomioon, että työperäinen stressi voi huomattavasti lisätä riskiä sairastua tuki- ja liikuntaelimistön sairauksiin, sydänsairauksiin, autoimmuunisairauksiin tai reumaattisiin sairauksiin ja kroonisiin tulehdussairauksiin tai pahentaa niitä (26); ottaa huomioon, että Eurofoundin ja EU-OSHAn mukaan neljäsosa työntekijöistä Euroopassa kärsii liiallisesta työperäisestä stressistä; ottaa huomioon, että 51 prosenttia EU:n työntekijöistä sanoo stressin olevan yleistä työpaikallaan ja lähes 80 prosenttia johtajista on
(18) (19) (20)
Takala, J., valmisteluasiakirja Eliminating occupational cancer in Europe and globally, 2015, s. 6.
Global Asbestos Disaster, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.
https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-thesociety-and-the-welfare-system/ EU-OSHA, kyselytutkimus työntekijöiden altistumisesta syövän riskitekijöille, 20. toukokuuta 2020.
WHO fact sheet ”Radon and health”, 2. helmikuuta 2021.
https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health Euroopan parlamentti, DG IPOL, Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster, heinäkuu 2020.
https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf IPCC, sixth assessment report, regional fact sheet – Europe.
https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/ IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf Eurostat, Self-reported work-related health problems and risk factors – key statistics, syyskuu 2021.
EU OSHA, Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work, 2021.
(21) (22) (23) (24) (25) (26)