C 347/214
ET
Euroopa Liidu Teataja
9.9.2022
Neljapäev, 10. märtsi 2022
kinnipeetava maksu vähendamise süsteemi kasutuselevõtuks, millega kaasneb maksuhaldurite vaheline teabevahetus- ja koostöömehhanism, ning ootab selle esitamist; palub komisjonil sellega seoses ja vastuseks hiljutistele Cum-Ex paljastustele ja OECD/G20 ülemaailmsele maksukokkuleppele hinnata minimaalse tegeliku kinnipeetava maksumäära võimalikku kasu; kutsub sellega seoses komisjoni üles taaskäivitama arutelu nõukogu direktiivi 2003/49/EÜ (9) (intresside ja litsentsitasude direktiiv) blokeeritud läbivaatamise üle;
3. pooldab komisjoni ettepanekut moderniseerida, lihtsustada ja ühtlustada käibemaksuga seotud nõudeid, kasutades tehingupõhist reaalajas aruandlust ja e-arveldamist; märgib, et selline aruandlus peab olema maksumaksjasõbralik, võimaldades samal ajal maksuhalduritel saada ülevaate kõikvõimalikest tehingutest reaalajas ning soodustades pettuste ennetamist ja tuvastamist ning kõrge riskiga äriühingute avastamist; on seisukohal, et aruandluse nõuded ja maksudeklaratsioonid peaksid olema liikmesriikide vahel ühtlustatud; usub, et tehingute võrgu analüüsi (Transaction Network Analysis – TNA) andmekogumisvahend on üks olemasolev võimalus vähendada maksupettusi, ning ergutab selle täiustamist ja parimate tavade jagamist liikmesriikide vahel;
4. tuletab meelde, et mis tahes ajutised või mitteajutised maksumeetmed peaksid vältima investeerimisotsuste moonutamist ja toimima vahendina, mis toetab Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 sätestatud liidu eesmärkide, sealhulgas Euroopa ettevõtete konkurentsivõime saavutamist; rõhutab, et aruandlusnõuded ei tohiks põhjustada ettevõtjate, eelkõige VKEde halduskulude ebaproportsionaalset suurenemist; märgib, et saamata jäänud maksutulude tulemuslikuks käsitlemiseks võib olla vaja parema kvaliteediga ja võimalikke suuremaid andmehulki; rõhutab põhimõtet, et kõik andmed, mida maksuhaldurid maksumaksjatelt koguvad, tuleb kooskõlas maksumaksjate õigustega edastada liikmesriikidele ainult üks kord ning neid tuleb kaitsta maksimaalse turvalisuse ja andmekaitseseaduste järgimisega; märgib andmete ja digitaalsete vahendite potentsiaali bürokraatia vähendamisel ja mitmesuguste maksumaksjate kohustuste lihtsustamisel, eelkõige käibedeklaratsioonide ja koondaruannete valdkonnas, ning märgib, et andmete kasutamise tõhususe maksimeerimiseks tuleks kasutada tehisintellekti ja eri tarkvara; väljendab vajadust jätkata jõupingutusi liikmesriikide halduskoostöö suurendamiseks, et vähendada pettusi ja maksudest kõrvalehoidmist; peab vajalikuks mitte ainult suurendada vahetatavate andmete hulka, vaid ka parandada nende kvaliteeti, et süsteem oleks tõhusam;
5. rõhutab, et liikmesriikide maksuõiguse normide mitmekesisus kujutab endast tülikat probleemi, eriti VKEde ja idufirmade jaoks, kes ühtsel turul tegutsevad või soovivad alustada kauplemist, kuna nad peavad toime tulema kuni 27 erineva maksusüsteemiga; on veendunud, et VKEde suurematele nõuete täitmisega seotud kuludele tuleks pöörata asjakohast tähelepanu; rõhutab, et VKEsid ei tohiks veelgi rohkem karistada finantskoormusega, mida tekitab erinevates riiklikes süsteemides tegutsemine, ning et ühtse turu eelised peaksid olema neile kergesti kättesaadavad;
6. rõhutab, et majanduse kestliku taastamise strateegias tuleks arvesse võtta jätkuvate madalate intressimäärade jätkusuutlikkust ja inflatsiooni kasvu kogu liidus; on seisukohal, et maksukoormus ei tohiks nihkuda kapitali kasvutulult üle tööjõule, nagu see toimub praegu; on sellega seoses seisukohal, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata liikuvate töötajate suurele arvule;
7. kordab, kui olulised on taasterahastu „NextGenerationEU“ vahendid liidu majanduse taastamiseks, ning rõhutab võimalust kasutada taaste- ja vastupidavusrahastut, et jätkata eelarvereforme ja investeeringuid, mille tulemuseks on õiglasem, kestlikum ja paremini digitaliseeritud eelarvesüsteem; tuletab meelde, et programmi „Fiscalis 2021–2027“ (eelarve 269 miljonit eurot) eesmärk on võidelda maksupettuste vastu ja toetada tulude kogumist liidu ja liikmesriikide eelarvetesse, aidates riiklikel maksuhalduritel paremini võidelda maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise ja agressiivse maksupla­ neerimise vastu;
8. võtab teadmiseks, et 2016. aastal jäi üksikisikute rahvusvahelise maksudest kõrvalehoidmise tõttu saamata hinnanguliselt 46 miljardit eurot; täheldab praegusi ühtse turu moonutusi, mis tulenevad kahjulikest maksutavadest, mis kujutavad endast kahjulikku maksukonkurentsi; märgib, et lisaks tegevuskavale avaldati ka komisjoni teatis hea maksuhaldustava kohta ELis ja mujal, milles keskendutakse vajadusele reformida ELi äriühingute maksustamise
(9)
Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 157, 26.6.2003, lk 49).