9.9.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 347/125 Neljapäev, 10. märtsi 2022
H.
arvestades, et asbestiga kokkupuude nõuab Euroopas igal aastal umbes 88 000 inimelu, põhjustades 55–75 % tööga seotud kopsuvähi juhtudest, ning arvestades, et asbest on 45 % kopsuvähi juhtude puhul peamine põhjus (18); arvestades, et hinnangute kohaselt kasvab sellest kokkupuutest tingitud suremus jätkuvalt kuni 2020. aastate lõpuni ja 2030. aastatel (19); arvestades, et kuigi asbest on ELis keelatud alates 2005. aastast, leidub seda endiselt paljudes haldushoonetes, koolides, elamutes, taristutes, ühistranspordirajatistes ja veevarustusvõrkudes; arvestades, et 80 % ELi liikmesriikides töökeskkonnast tulenevaks tunnistatud vähktõve juhtudest on seotud asbestiga;
I.
arvestades, et selliseid tegureid nagu kiirgust, stressi, töökorraldust ja töötingimusi seostatakse kõiki tööga seotud vähiga; arvestades, et nahavähk on üks levinumaid kutsehaigusi, mille esinemissagedus suureneb erinevate tegurite, sealhulgas kliimamuutuste tõttu, ning ainult väga väike osa tööga seotud nahavähkidest on Euroopas tunnistatud kutsehaiguseks; arvestades, et välitingimustes töötavad töötajad, eelkõige põllumajandus-, metsandus-, ehitus- ja turismisektori töötajad, seisavad ultraviolettkiirgusega kokkupuute kõrge taseme tõttu silmitsi märkimisväärse riskiga mittemelanoomse nahavähi tekkeks; arvestades, et tervishoiu- ja hädaabisektori töötajad, kellel on hädaolukorraks valmisolekus ja hädaolukorrale reageerimises oluline roll, näiteks tuletõrjujad ja õed, seisavad samuti silmitsi sarnase kokkupuute ja täiendava stressiga, mis tuleneb suurenenud töökoormusest, mis võib suurendada psühhosotsiaalseid riske; arvestades, et veel puudub Euroopa ühine lähenemisviis UV-kiirguse ennetamisele (20); arvestades, et praegu puuduvad ELi tasandil usaldusväärsed ja võrreldavad andmed töökohas vähktõvega kokkupuutumise riskitegurite kohta (21); arvestades, et 2 % ELi vähktõvest tingitud haiguskoormusest võib seostada ioniseeriva kiirgusega ning et kokkupuude radooni ja selle lagunemissaadustega siseruumides on teine peamine kopsuvähi põhjustaja Euroopas (22) (23);
J.
arvestades, et kliimamuutused on juba avaldanud ja avaldavad ka edaspidi kahjulikku mõju inimeste tervisele, tööohutusele ja töötingimustele; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viimase aruande kohaselt mõjutavad töötingimusi üha enam olulised muutused ilmastikumustrites, nagu kuumalained ja tugevad sademed; arvestades, et suurem kokkupuude töökohal kõrge temperatuuriga suurendab kuumarabanduse, dehüdratsiooni, väsimuse, keskendumisvõime puudumise ja krooniliste haiguste tüsistuste ohtu; rõhutab, et tööga seotud haigusi, mida seostatakse bioloogiliste mõjuritega, mõjutavad ka kliimamuutused, näiteks võib temperatuuri tõus mõjutada bioloogiliste mõjurite vektorite (puugid, sääsed) geograafilist levikut, hõlbustades seeläbi uute haiguste levikut konkreetses piirkonnas; arvestades, et on oluline kohandada töötavasid, et võtta arvesse kliimamuutuste mõju (24);
K.
arvestades, et hea psühhosotsiaalne töökeskkond soodustab töötajate vaimset ja füüsilist heaolu; arvestades, et psühhosotsiaalsed riskid võivad tuleneda halvast töö kavandamisest, korraldamisest ja juhtimisest, kuid ka puudulikust tööga seotud sotsiaalsest kontekstist ning põhjustada negatiivseid psühholoogilisi, füüsilisi ja sotsiaalseid tagajärgi, näiteks stressi, ärevust, läbipõlemist ja depressiooni, mis kuuluvad töötajate teatatud tööst tingitud terviseprobleemide suuruselt teise rühma (25); arvestades, et tööstress võib märkimisväärselt suurendada luu- ja lihaskonna vaevuste, südamehaiguste, autoimmuunhaiguste ning reumaatiliste ja krooniliste põletikuliste haiguste vallandumise ja ägenemise riski (26); arvestades, et Eurofoundi ja EU–OSHA andmetel kogeb üle 25 % Euroopa töötajatest liigset tööstressi; arvestades, et 51 % ELi töötajatest ütleb, et stress on nende töökohal tavaline ja ligi 80 % juhtidest on mures
(18) (19) (20)
Takala, J., töödokument „Eliminating occupational cancer in Europe and globally“, 2015, lk 6.
„Global Asbestos Disaster“, ajakiri International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.
https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-thesociety-and-the-welfare-system/ Töötajate uuring vähktõve riskiteguritega kokkupuute kohta, EU-OSHA, 20. mai 2020.
WHO teabeleht „Radon and health“, 2. veebruar 2021.
https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health Euroopa Parlament, sisepoliitika peadirektoraat, „Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster“, juuli 2020.
https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU (2020)642388_EN.pdf.
Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm, kuues hindamisaruanne, piirkondlik teabeleht – Euroopa.
https://www.ipcc.ch/report/ar6/ wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf „Self-reported work-related health problems and risk factors – key statistics“, Eurostat, september 2021. „Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work“, EU OSHA, 2021.
(21) (22) (23) (24) (25) (26)