9.9.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 347/125 Čtvrtek 10. března 2022
H.
vzhledem k tomu, že expozice azbestu má na svědomí přibližně 88 000 životů v Evropě ročně a je příčinou 55–75 % případů rakoviny plic vyvinuté v souvislosti s výkonem povolání, a vzhledem k tomu, že azbest je hlavní příčinou rakoviny plic a odpovídá za 45 % případů (18); vzhledem k tomu, že se očekává, že úmrtnost vyplývající z této expozice bude až do konce dvacátých a třicátých let 21. století nadále stoupat (19); vzhledem k tomu, že i když je azbest v EU od roku 2005 zakázán, stále se běžně vyskytuje v administrativních budovách, školách, obytných budovách, infrastruktuře, zařízeních veřejné dopravy a ve vodovodních sítích; vzhledem k tomu, že 80 % případů rakoviny z povolání, které jsou jako takové uznávány v členských státech, souvisí s azbestem;
I.
vzhledem k tomu, že faktory, jako je záření, stres, organizace práce a pracovní podmínky, jsou všechny spojeny s rakovinou související s prací; vzhledem k tomu, že v důsledku různých faktorů, jako je změna klimatu, je na vzestupu výskyt rakoviny kůže jako jedné z nejrozšířenějších nemocí z povolání, avšak pouze velmi malé procento kožních nádorů, které souvisejí s prací, je uznáváno za nemoc z povolání; vzhledem k tomu, že pracovníci vykonávající svou práci venku, zejména ti, kteří pracují v zemědělství, lesnictví, stavebnictví a cestovním ruchu, čelí značnému riziku vzniku nemelanomového karcinomu kůže (NMSC) v důsledku zvýšené expozice ultrafialovému záření (UVR); vzhledem k tomu, že pracovníci ve zdravotnictví a v záchranných složkách, kteří hrají zásadní úlohu v připravenosti na mimořádné události a reakci na ně, jako jsou hasiči a zdravotní sestry, čelí podobné expozici, k čemuž se přidružuje ještě stres v důsledku zvýšené pracovní zátěže, což může zvýšit psychosociální rizika; vzhledem k tomu, že na evropské úrovni dosud neexistuje společný přístup k prevenci expozice ultrafialovému záření (20); vzhledem k tomu, že v současné době chybějí spolehlivé a srovnatelné údaje na úrovni EU o expozici rizikovým faktorům na pracovišti, které mohou přispívat k rozvoji rakoviny (21); vzhledem k tomu, že přibližně 2 % onkologické zátěže v EU lze připsat ionizujícímu záření a že expozice radonu a produktům jeho rozpadu ve vnitřních prostorách je druhou hlavní příčinou rakoviny plic v Evropě (22), (23);
J.
vzhledem k tomu, že změna klimatu již má a nadále bude mít negativní dopad na lidské zdraví, bezpečnost při práci a na pracovní podmínky; vzhledem k tomu, že podle poslední zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu budou pracovní podmínky stále více ovlivněny významnými změnami počasí, jako jsou vlny veder a vydatné dešťové srážky; vzhledem k tomu, že zvýšená expozice vysokým teplotám na pracovišti zvyšuje rizika úpalu, dehydratace, únavy, nedostatečné koncentrace a komplikací chronických onemocnění; zdůrazňuje, že změna klimatu má dopad také na nemoci související s výkonem povolání, na jejichž vzniku se podílejí biologičtí činitelé, neboť např. zvyšující se teploty mají vliv na zeměpisnou distribuci vektorů (klíšťata, komáři) biologických činitelů a následné snazší šíření nemocí do regionů, kde se dosud nevyskytovaly; vzhledem k tomu, že je nezbytné přizpůsobit pracovní postupy tak, aby zohledňovaly dopady změny klimatu (24);
K.
vzhledem k tomu, že dobré psychosociální pracovní prostředí posiluje duševní a fyzickou pohodu pracovníků; vzhledem k tomu, že psychosociální rizika mohou vyplývat ze špatného uspořádání, organizace a řízení práce a špatného sociálního kontextu práce a mohou vést k negativním psychickým, fyzickým a sociálním důsledkům, jako je stres, úzkost, vyhoření nebo deprese, které patří do druhé největší skupiny subjektivních zdravotních problémů souvisejících s prací (25); vzhledem k tomu, že stres při práci může významně zvýšit riziko vzniku a zhoršení muskuloskeletálních poruch, srdečních chorob, autoimunitních onemocnění a revmatických/chronických zánětlivých onemocnění (26); vzhledem k tomu, že podle údajů nadace Eurofond a agentury EU-OSHA zažívá nadměrný pracovní stres 25 % pracovníků v Evropě; vzhledem k tomu, že 51 % pracovníků v EU uvádí, že stres je na jejich pracovišti
(18)
Takala, J., Pracovní dokument – Eliminating occupational cancer in Europe and globally (Odstraňování rakoviny jako nemoci z povolání v Evropě a na celém světě), 2015, s. 6. „Global Asbestos Disaster“ (Globální azbestová katastrofa), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.
https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-thesociety-and-the-welfare-system/ EU-OSHA, průzkum mezi zaměstnanci o expozici rizikovým faktorům přispívajícím k nádorovým onemocněním, 20. května 2020.
Informativní přehled WHO nazvaný „Radon a zdraví“, 2. února 2021.
https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radonand-health Evropský parlament, GŘ IPOL, Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster (Posilování Evropy v boji proti rakovině – postupovat dál a rychleji), červenec 2020.
https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU (2020)642388_EN.pdf IPCC, šestá hodnotící zpráva, Regionální informační přehled – Evropa.
https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/ IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf Eurostat, Subjektivní zdravotní problémy a rizikové faktory související s prací – klíčové statistiky, září 2021.
EU-OSHA, Muskuloskeletální poruchy: spojitost s psychosociálními rizikovými faktory při práci, 2021.
(19) (20) (21) (22) (23) (24) (25) (26)