C 347/92
BG
Официален вестник на Европейския съюз
9.9.2022 г.
Сряда, 9 март 2022 r.
дезинформация и влияние; насърчава тези институции да извършват подробни оценки на уязвимостта, преди да встъпват в нови партньорства с чуждестранни партньори; подчертава, че академичният персонал следва да бъде обучен да съобщава за скрито финансиране или влияние чрез специална гореща линия и че лицата, които подават сигнали за нередности, следва винаги да получават защита; призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че финансирането на изследвания от геополитическо естество в европейските университети е от европейски източници; призовава Комисията да предложи законодателство за повишаване на прозрачността на чуждестранното финансиране на университетите, а така също и на НПО и мозъчните тръстове, например чрез задължителни декларации за дарение, надлежна проверка на техните потоци на финансиране и оповестяване на финансирането, непаричните вноски и субсидиите от външни страни; призовава органите на държавите членки да приемат ефективни правила за чуждестранното финансиране на институциите за висше образование, включително стриктни прагове и изисквания за отчитане; 129. подчертава, че подобни рискове за сигурността и за кражба на интелектуална собственост съществуват и в частния сектор, където служителите могат да имат достъп до важни технологии и търговски тайни; призовава Комисията и държавите членки да насърчат както академичните институции, така и частния сектор да създадат цялостни програми за сигурност и съответствие, включително специфични прегледи на сигурността за нови договори; отбелязва, че за някои от преподавателите или служителите, работещи по изследвания и продукти от решаващо значение, могат да бъдат обосновани повишени ограничения за достъпа до системи и мрежи, както и разрешение за достъп до класифицирана информация; 130. отбелязва, че преразгледаната Директива за синята карта (25), която прави по-лесно идването в ЕС на квалифицирани мигранти от трети държави, дава възможност на китайски и руски дружества, установени в Европа, например да довеждат квалифицирани мигранти от съответните им държави; посочва, че това би могло да затрудни държавите членки в упражняването на контрол на притока на тези граждани, което би могло да доведе до рискове от чужда намеса; 131. отбелязва нарастващия брой институти „Конфуций“, установени по целия свят и по-специално в Европа; отбелязва, че Центърът за езиково образование и сътрудничество, известен преди като седалището на института „Конфуций“ или Ханбан (Office of Chinese Language Council International), който отговаря за програмата за институтите „Конфуций“ в световен мащаб, е част от системата за пропаганда на китайската партийна държава; призовава държавите членки и Комисията да подкрепят независими курсове по китайски език без участието на китайската държава или свързани с нея организации; счита, че наскоро създаденият Национален китайски център в Швеция би могъл да служи като важен пример за това как да се увеличи независимата компетентност относно Китай в Европа; 132. счита освен това, че институтите „Конфуций“ служат като платформа за лобиране за китайските икономически интереси и за китайската разузнавателна служба и за набиране на агенти и шпиони; припомня, че много университети са решили да прекратят сътрудничеството си с институтите „Конфуций“ поради рисковете от китайски шпионаж и намеса, както направиха университетите в Дюселдорф през 2016 г., Брюксел (VUB и ULB) през 2019 г., Хамбург през 2020 г. и всички университети в Швеция; призовава повече университети да обмислят текущото си сътрудничество, за да гарантират, че то не засяга академичната им свобода; призовава държавите членки да следят отблизо учебните, изследователските и другите дейности в институтите „Конфуций“ и там, където твърденията за шпионаж или намеса бъдат подкрепени от ясни доказателства, да предприемат правоприлагащи действия, за да запазят европейския икономически и политически суверенитет, включително чрез отказ от финансиране или отмяна на лицензи на свързани институти; 133. отбелязва, че чужда намеса може да бъде преследвана и чрез влияние във и превръщането в инструмент на религиозни институти, като руското влияние в православните църкви, по-специално в Сърбия, Черна гора, Босна и Херцеговина, особено в нейната част Република Сръбска, Грузия и до известна степен Украйна, включително чрез сеене на разделение сред местното население, развиване на пристрастен прочит на историята и насърчаване на програма, насочена срещу ЕС, влиянието на турското правителство чрез джамии във Франция и Германия и влиянието на Саудитска Арабия чрез салафистски джамии в цяла Европа, популяризиращи радикалния ислям; призовава Комисията и държавите членки да осигурят по-добро координиране на защитата на религиозните институти от външна намеса и да оптимизират и повишат прозрачността на финансирането; призовава държавите членки да следят отблизо дейностите в религиозните институти и там, където това е целесъобразно и подкрепено от доказателства, да предприемат действия, включително чрез отказ от финансиране или отмяна на лицензи на свързани институти; 134. призовава ЕСВД да направи изследване на разпространението и влиянието на злонамерените държавни участници в европейските мозъчни тръстове, университети, религиозни организации и медийни институции; призовава институциите на ЕС и държавите членки да сътрудничат и да се ангажират в систематичен диалог със заинтересовани страни и експерти, за да
(25)
Директива (ЕС) 2021/1883 на Европейския парламент и на Съвета от 20 октомври 2021 г. относно условията за влизане и пребиваване на граждани на трети държави за целите на висококвалифицирана трудова заетост и за отмяна на Директива 2009/50/ЕО на Съвета (ОВ L 382, 28.10.2021 г., стр. 1).