6.9.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 342/55 Onsdagen, 16 februari 2022
medborgarnas förväntningar när det gäller produktionsdjurens välbefinnande och resultat från systemisk forsning, och att utarbeta artspecifika direktiv med vederbörlig hänsyn till djurhållningens beskaffenhet, de olika stadierna i djurens liv, jordbrukspraxis som inte avser djurhållning, traditioner och regionala förhållanden, samt olika mark- och klimatförhållanden.
37.
Europaparlamentet konstaterar att EU:s nuvarande lagstiftning om djurskydd inte är heltäckande och uppmanar kommissionen att bedöma behovet och effekterna av särskild djurskyddslagstiftning mot bakgrund av de senaste vetenskapliga rönen för livsmedelsproducerande arter som för närvarande inte omfattas av artspecifik lagstiftning.
Parlamentet noterar bristen på djurbaserade indikatorer för välbefinnande i det allmänna direktivet och rådets direktiv 2008/120/EG om svin, 2007/43/EG om kycklingar och 1999/74/EG om värphöns.
Parlamentet erkänner också bristen på kvantifierbara krav för genomförande och övervakning av miljöförhållanden såsom luftkvalitet (kväve, koldioxid, damm), belysning (varaktighet, ljusstyrka) och minimalt buller, vilket inte bara påverkar djurens välbefinnande, utan också snedvrider konkurrensen på grund av tolkningsmarginalerna.
Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta verkställbara och kvantifierbara sådana indikatorer, som bör vara artspecifika och uppdaterade ur vetenskaplig synvinkel.
38.
Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att göra sin ram för övervakning av medlemsstaterna tydligare, och att säkerställa att skadliga metoder förhindras och att överträdelseförfaranden inleds vid bristande efterlevnad.
Parlamentet betonar vikten av precisionsteknik för djuruppfödning, inbegripet potentialen hos verktyg för övervakning av produktionsdjurens hälsa och välbefinnande, som bidrar till att förebygga och bättre bekämpa sjukdomsutbrott på gårdar.
Parlamentet understryker att det finns många faktorer bakom den bristande efterlevnaden av djurskyddslagstiftningen, däribland djurbaserade indikatorer som inte går att genomföra eller kvantifiera.
Parlamentet noterar att antalet inspektioner i de olika medlemsstaterna varierar från minst 1 % till högst 30 %.
Parlamentet är oroat över att denna stora variation i antalet inspektioner antingen leder till bristande efterlevnad av kontrollförordningen (19) eller medför stort tryck på uppfödarna.
Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att harmonisera genomförandet av kontrollförordningen för att anpassa inspektionsfrekvensen mellan medlemsstaterna och djurhållningssektorerna.
Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att årligen rapportera till parlamentet om sina och medlemsstaternas åtgärder för att förbättra välbefinnandet för produktionsdjuren i EU.
39.
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla beslut åtföljs av en vetenskaplig bedömning och konsekvensanalys (inbegripet de miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenserna), som bör ta hänsyn till mångfalden av jordbruksmetoder inom varje sektor i EU och analysera situationen ur både djurets (artspecifikt och på olika produktionsstadier) och uppfödarens perspektiv, i syfte att ta hänsyn till medborgarnas förväntningar och skapa ett system för effektiv uppfödning för att säkerställa att djuren lever under gynnsamma förhållanden, att djurens välbefinnande respekteras och att uppfödningen är ekonomiskt lönsam.
40.
Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör tillhandahålla lämpliga efterlevnadsåtgärder, som kan harmoniseras mellan medlemsstaterna, och att medlemsstaterna alltid måste säkerställa en strikt efterlevnad av EU:s lagstiftning.
Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet lämna in rapporter till parlamentet om genomförandet och efterlevnaden av EU:s djurskyddslagstiftning, som bör ange luckor och inbegripa en uppdelning av överträdelser per medlemsstat, art och typ av överträdelse.
41.
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra samarbetet mellan alla berörda aktörer och underlätta dialogen mellan de olika aktörerna i medlemsstaterna så att de tillsammans kan diskutera hur uppfödningssystemen kan utvecklas.
Parlamentet uppmuntrar till utbyte av så kallad ”god praxis” mellan olika djuruppfödningssektorer och länder.
Parlamentet vill se att verktyg utvecklas för att uppmuntra pionjärer inom djuruppfödning att delta i utvecklingsprojekt.
Parlamentet uppmanar uppfödare och forskare inom djurskydd att delta i alla faser av de studier som genomförs i olika regioner i EU.
Parlamentet önskar att alla undersökningsdokument och dokument för spridning av god praxis översätts till alla EU-språk.
Parlamentet erkänner potentialen hos programmet Horisont Europa för forskning och innovation, och förväntar sig en lämplig balans mellan medlemsstaterna vad gäller projekt.
Kommissionen uppmanas att främja ett resultatinriktat tillvägagångssätt, som den rätta miljön för att samla medlemsstaternas företrädare, vetenskapliga organ, intressenter, uppfödare och icke-statliga organisationer för att utbyta synpunkter och bästa praxis för att säkerställa ett mer enhetligt genomförande av den framtida djurskyddslagstiftningen i alla medlemsstater, i enlighet med målen i den gröna given.
(19)
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).