6.9.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 342/271 Torsdagen, 17 februari 2022
1.
Europaparlamentet ser positivt på att kommissionsordförande Ursula von der Leyen utsåg 2022 till Europaåret för ungdomar.
Parlamentet anser att 2022 bör ge ytterligare stimulans till ett korrekt och fullständigt genomförande av EU:s ungdomsstrategi genom ambitiösa åtgärder för att ta itu med de utmaningar som ungdomar ställs inför, särskilt de negativa effekterna av den pågående covid-19-pandemin, och genom ett konkret genomförande av andra befintliga verktyg, såsom den förstärkta ungdomsgarantin för att bekämpa arbetslösheten och de sociala effekterna till följd av covid-19.
Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att säkerställa att all politik som riktar sig till ungdomar blir sektorsövergripande, med beaktande av ungdomars mångfald i hela Europa och de utmaningar de står inför.
Parlamentet anser att Europaåret för ungdomar bör bidra till genomförandet av principerna 1 och 3 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter.
2.
Europaparlamentet betonar att covid-19-krisen redan har gjort många människor arbetslösa, särskilt unga som oftare har otrygga anställningar, löper större risk att arbeta med visstidskontrakt eller deltid och saknar besparingar.
Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens planer på att stärka ungdomsgarantin och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera kampen mot ungdomsarbetslösheten.
3.
Europaparlamentet noterar med stor oro den höga ungdomsarbetslösheten i ett antal medlemsstater och de bräckliga anställningsavtal som unga arbetstagare har, särskilt i sektorer som är hårt drabbade av covid-19.
Parlamentet efterlyser ett stärkt ungdomsgarantiinstrument som syftar till att minska långtids- och ungdomsarbetslösheten med minst 50 % fram till 2030, inklusive kriterier för att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet i enlighet med mål 8 för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling.
Parlamentet anser att det är dags att göra ungdomsgarantin både bindande och inkluderande för alla medlemsstater, inbegripet genom aktiva åtgärder för att nå ut till långtidsarbetslösa UVAS och ungdomar med missgynnad socioekonomisk bakgrund, såsom ungdomar med funktionsnedsättning, unga hbtqi+-personer och unga romer.
4.
Europaparlamentet berömmer att psykisk hälsa tagits med som en av prioriteringarna i ungdomsmålen inom ramen för Europaåret för ungdomar, och uppmanar kommissionen att i EU:s kommande vård- och omsorgsstrategi också prioritera psykisk hälsa.
Parlamentet understryker att kopplingen mellan socioekonomiska faktorer, såsom arbetslöshet, bostadsosäkerhet, psykisk hälsa och välbefinnande måste tas upp till behandling för att säkerställa en allsidig helhetssyn på psykisk hälsa på EU-nivå.
Parlamentet framhåller att osäkerheten om framtiden, inbegripet effekterna av klimatförändr­ ingarna, har en negativ inverkan på ungdomars psykiska hälsa.
Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att göra psykisk hälsa till en integrerad del av EU:s socioekonomiska återhämtning från pandemin och en arbetsmiljöprioritering, särskilt i utbildningsmiljöer och på arbetsplatser.
Parlamentet vill att alla åldersgrupper ska kunna få psykhälsovård till överkomliga priser, framför allt ungdomar och barn, och att ojämlikhet i hälsa ska åtgärdas genom att utsatta grupper bland ungdomarna får lämpligt stöd.
Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en grundlig studie om de olika orsakerna till psykiskt lidande bland ungdomar i Europa.
5.
Europaparlamentet betonar vilken viktig roll ungdomar måste spela i utformningen av sysselsättnings- och socialpolitiken i Europa.
Parlamentet välkomnar EU:s ungdomsdialog och det ungdomsarbete och de ungdoms­ organisationer som för EU närmare ungdomar, förutsatt att processerna med ungdomsdeltagande åtföljs av konkreta initiativ från beslutsfattare.
Parlamentet uppmuntrar främjandet av principen om samförvaltning i utvecklingen av ungdomspolitiken, så att ungdomar och företrädare för dem får medverka vid denna utvecklingsprocess.
Parlamentet uppmanar kommissionen att erkänna de positiva effekterna av den tredje sektorn, inbegripet ungdomsorganisationer, och de möjligheter till icke-formellt och informellt lärande som de erbjuder genom frivilligarbete och ungdomars deltagande, och formellt erkänna de kunskaper och färdigheter som ungdomar förvärvat inom den tredje sektorn, i syfte att hjälpa ungdomar att stärka sina utsikter på arbetsmarknaden.
Parlamentet uppmuntrar till erkännande av samhällsengagemang som meriterande arbetslivserfarenhet i samband med anställningsprocessen.
Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att stödja projektet Europeiska ungdomshuvudstäder som en fortsättning på Europaåret för ungdomar 2022.
Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga en ungdomsklausul som bedömer vilka konsekvenser ett initiativ får för ungdomar, när de lägger fram initiativ i inom alla politikområden.
6.
Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna måste fortsätta att investera tillräckliga medel från ESF+ i åtgärder till stöd för ungdomars sysselsättning.
Parlamentet understryker att medlemsstaterna därför måste anslå minst 15 % av sina ESF+-medel inom ramen för delad förvaltning till riktade åtgärder och strukturreformer för att stödja sysselsättning av hög kvalitet för ungdomar.
Parlamentet påminner om att det behövs en bindande, effektivare och inkluderande ungdomsgaranti som ska ha en tydlig ram för kvalitetskriterier och erbjuda avlönad praktik och lärlingsutbildning för alla UVAS.