6.9.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 342/19 Tisdag, 15 februari 2022
ordförande tillkännagav i sin avsiktsförklaring om tillståndet i unionen 2021.
Parlamentet uppmanar rådet att snabbt anta sådana förslag så att de kan träda i kraft från 2023.
Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att förespråka liknande internationella överenskommelser för andra typer av skatter där detta är möjligt.
Rekommendationer och områden för reformer 17.
Europaparlamentet påpekar att det på områden av stor betydelse för den inre marknadens funktion, såsom beskattning och kapitalmarknadsunionen, krävs mer harmonisering, antingen genom bättre samordning mellan medlemsstaterna eller genom EU-åtgärder. 18.
Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna fortfarande använder olika kriterier för att fastställa skattemässig hemvist, vilket skapar en risk för dubbelbeskattning eller dubbel icke-beskattning.
Parlamentet påminner i detta sammanhang om de initiativ som beskrivs i kommissionens handlingsplan från juli 2020, som har som mål att ta fram ett lagstiftningsförslag 2022 eller 2023 för att klargöra var skattebetalare som är verksamma över gränserna i EU ska anses ha sin skattemässiga hemvist.
Parlamentet ser fram emot detta förslag, som bör syfta till att säkerställa ett mer konsekvent fastställande av skatterättslig hemvist på den inre marknaden. 19.
Europaparlamentet konstaterar att digitalisering och ett starkt beroende av immateriella tillgångar, som utgör utmaningar för det nuvarande skattesystemet, kräver en hög grad av politisk samordning och harmonisering för att skapa lika spelregler och säkerställa att digitala företag på ett rättvist sätt bidrar till de samhällen där de gör affärer.
Parlamentet noterar att vissa medlemsstater redan har infört nationella digitala skatter trots de pågående förhandlingarna på EU- och OECD-nivå.
Parlamentet konstaterar att detta har haft en positiv inverkan på den internationella debatten.
Parlamentet betonar att dessa nationella åtgärder bör fasas ut efter genomförandet av en effektiv internationell lösning. 20.
Europaparlamentet påminner om att EU enades om att införa en ny källa till egna medel baserad på en digital avgift för att finansiera återhämtningsinstrument NextGenerationEU och uppmanar kommissionen att lägga fram alternativa förslag som är förenliga med internationella åtaganden. 21.
Europaparlamentet beklagar att skillnader i förfarandena för källskatt och återbetalning av källskatt fortfarande utgör ett betydande hinder för ytterligare integration av kapitalmarknadsunionen.
Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande om ett förslag till lagstiftningsinitiativ för att införa ett gemensamt, standardiserat EU-omfattande system för källskattelättnad. 22.
Europaparlamentet beklagar snedvridningen till förmån för skuldfinansiering i företagsbeskattningen som möjliggör generösa skatteavdrag på räntebetalningar, medan kostnader för finansiering genom eget kapital inte kan dras av på liknande sätt.
Parlamentet framhåller den strukturella nackdelen för företag som är beroende av finansiering med eget kapital, särskilt om de är unga och små företag med dålig tillgång till krediter.
Parlamentet noterar att den skevhet som gynnar skuldfinansiering kan uppmuntra företag att ta på sig för mycket skulder. 23.
Europaparlamentet noterar att snedvridningen till förmån för skuldfinansiering varierar avsevärt mellan medlemsstaterna.
Parlamentet noterar att vissa medlemsstater har infört avdrag för eget kapital för att åtgärda detta problem.
Parlamentet påminner om att en del av dessa avdrag för eget kapital har utnyttjats som skattekryphål som gör det möjligt för multinationella företag att på konstlad väg göra avdrag för nationella intresseandelar.
Parlamentet betonar att en gemensam europeisk strategi skulle vara att föredra för att undvika snedvridningar på den inre marknaden. 24.
Europaparlamentet påminner om att sådan snedvridning kan åtgärdas antingen genom att man tillåter nya avdrag för kostnader i samband med finansiering med eget kapital eller genom att man minskar möjligheterna till ränteavdrag.
Parlamentet påminner om sitt förslag att begränsa avdraget för lånekostnader som överstiger 20 % av skattebetalarens vinst före räntor, skatt, avskrivningar och amorteringar, medan rådet antog ett högre tröskelvärde på 30 % (10).
Parlamentet påminner om att en andel på 30 % enligt OECD kan vara för hög för att effektivt förhindra urholkning av skattebasen och överföring av vinster (11).
(10) (11)
Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 juni 2016 om förslaget till rådets direktiv om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion (EUT C 86, 6.3.2018, s. 176).
OECD, Public Discussion Draft – BEPS Action 4: Interest Deductions And Other Financial Payments, 2014.