6.9.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 342/171 Torsdagen, 17 februari 2022
F.
De allt mer komplexa hoten har att göra med den tekniska utvecklingen, digitaliseringen av samhällena och integreringen av internationella ekonomier.
Följaktligen mångdubblas hybridhoten med en kombination av militära och/eller icke-militära medel som desinformation, användning av migrations för utpressning, cyberattacker eller ekonomiska påtryckningar som strider mot europeiska intressen och värden och som utgör ett växande hot mot säkerheten i EU och för dess företag, myndigheter och medborgare.
G. För att hantera de allt vanligare riskerna för kris vid unionens gränser eller i områden av intresse för unionen har medlemsstaterna förbundit sig att tillhandahålla snabbinsatsförmåga i linje med EU:s globala mål (kapacitetsmålen), särskilt stridsgrupper.
Dessa är begränsade i många avseenden, såväl på det politiska, organisatoriska som på det ekonomiska planet.
Följden har blivit att de aldrig har utplacerats.
H. En uppbyggnad utan motstycke av ryska styrkor i och omkring Ukraina tillsammans med krav som ställs av Kreml kan – om de inte motverkas – leda till att inflytelsesfärer återställs i Europa och sätta stopp för ambitionerna hos EU:s östliga partner, såsom Ukraina och Georgien, att ansluta sig till Nato.
I. Internationella samfundet, och särskilt EU, har gjort åtaganden med avseende på Sahel och framför allt Mali.
Juntan i Mali har välkomnat och använder sig redan av ryska militärinstruktörer och legosoldater med anknytning till den så kallade Wagnergruppen som ska delta i den militära verksamheten i Mali.
Detta företag har gjort sig skyldigt till övergrepp överallt där det har ingripit.
J. Tillbakadragandet från Afghanistan och talibanernas återtagande av makten medför en ökad risk för terrorism både i och utanför regionen.
EU har utplacerat ett GSFP-uppdrag, Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan) från 2007 till 2016, och har beviljat 17 miljarder euro till Afghanistan.
Under tillbakadragandet var medlemsstaterna beroende av USA, som utplacerade 6 000 soldater för att säkra Kabuls flygplats på mycket kort varsel, vilket gjorde det möjligt att evakuera EU-medborgare och afghanska medborgare som var utsatta för fara.
EU kunde vare sig skapa en luftbro eller samordna sina evakueringar under den rådande situationen.
Om unionen hade behövt göra en liknande insats som evakueringen i Kabul är unionen dock i dagsläget oförmögen att fatta snabba beslut, utplacera styrkor, genomföra evakueringar och skapa luftbroar på ett effektivt och lyhört sätt.
Unionen och dess medlemsstater bör följaktligen omgående dra lärdom av krisen i Afghanistan för att stärka unionens kapacitet att agera självständigt i en liknande situation.
Den strategiska kompassen bör göra det möjligt att fastställa unionens ambitionsnivå, särskilt med hänsyn till lärdomarna av misslyckandet i Afghanistan.
Utarbeta en säkerhets- och utrikesdoktrin för EU genom att använda den strategiska kompassen för att främja det strategiska oberoendet 1.
Europaparlamentet betonar att EU står inför
— nya och framväxande hot som härrör från både statliga och icke-statliga aktörer i en multipolär värld, såsom terrorism, den ökade förekomsten av auktoritära styren, hybridhot genom hybridkrig, såsom it-attacker, och instrumentalisering av migration, desinformation och utländsk inblandning, vilket har suddat ut linjerna mellan krig och fred, ökande hot mot naturresurser, energitrygghet och klimatförändringar, — ökad militarisering runtom i världen, med återkommande global maktkonkurrens med en ökande militär dimension och växande geopolitiska spänningar, en era av ”ofred” som kännetecknas av fientlig konkurrens, minskade nedrustningsinsatser och internationella vapenkontrollsystem, spridning av massförstörelsevapen, inbegripet kärn­ vapen, och användning av kemiska vapen, — ett fortfarande instabilt grannskap, både i öst och i söder.
Parlamentet anser att instabilitet och oförutsebarhet vid unionens gränser och i dess närmaste grannskap (Nordafrika, Mellanöstern, Kaukasus, Balkan, östra Medelhavsområdet osv.), liksom dess utvidgade grannskap (Sahel, Afrikas horn osv.), tillsammans med rysk aggression mot Ukraina och Georgien, utgör ett direkt och indirekt hot mot säkerheten på kontinenten.
Parlamentet betonar att det finns ett oupplösligt samband mellan inre och yttre säkerhet.
Parlamentet erkänner att ett aktivt engagemang i grannskapet ligger i unionens intresse.
Parlamentet betonar vikten av stabilitet på västra Balkan.
Parlamentet noterar med oro den tilltagande militariseringen på Krimhalvön och Ryska federationens försök att destabilisera området kring Svarta havet.