6.9.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 342/7 Tisdag, 15 februari 2022
12.
Europaparlamentet noterar att migration direkt påverkar hur inkluderande städerna är, och kräver skräddarsydda politiska åtgärder.
Parlamentet pekar på potentialen hos EU:s handlingsplan för integration och inkludering 2021–2027 när det gäller att bygga upp inkluderande och sammanhållna samhällen och rikta program mot de mest utsatta stadsdelarna.
Parlamentet noterar även att lokalt ledda utvecklingsstrategier är ett viktigt verktyg för att skapa arbetstillfällen, minska fattigdom och förbättra tillgången till tjänster i stadsområden.
13.
Europaparlamentet betonar att barn i eftersatta stadsområden ofta upplever flera riskfaktorer, t.ex. dåliga bostäder, diskriminering, våld och ojämlik tillgång till sådana tjänster som barnomsorg, hälso- och sjukvård och utbildning.
Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja lokala barngarantisystem för att ta itu med de särskilda utmaningarna med barnfattigdom i städerna.
14.
Europaparlamentet betonar städernas roll för jämställdheten och erinrar om att i enlighet med förordningen om gemensamma bestämmelser bör alla åtgärder som vidtas inom ramen för sammanhållningspolitiken beakta jämställdhet som en vägledande princip under hela förberedelsen, genomförandet, övervakningen, rapporteringen och utvärderingen.
Parlamentet understryker att åtgärder som syftar till att överbrygga klyftan mellan könen inom sammanhållningspolitiken bör bygga på en intersektionell strategi som tar lämpliga steg för att förhindra all diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller könsorientering, och som bygger på nationella strategiska ramar för jämställdhet.
Parlamentet betonar vidare att de som mottar stöd inom ramen för sammanhållningspolitiska program inte får bedriva någon som helst diskriminerande politik, allra minst mot minoriteter, såsom hbti-personer.
Parlamentet uppmanar till att avslå ansökningar från potentiella stödmottagare, inbegripet från regionala eller lokala myndigheter, som har vidtagit diskriminerande politiska åtgärder gentemot hbti-personer, såsom att förklara vissa zoner ”hbti-fria”.
15.
Europaparlamentet betonar att förutom hälsorisker är kvinnor mer sårbara för de ekonomiska riskerna i samband med covid-19-pandemin.
Parlamentet inser att stöd till kvinnor inom den formella och informella sektorn och en bättre integrering av kvinnor i den politiska planeringen för regional utveckling och stadsutveckling, med fokus på att utforma städer och samhällen som är inkluderande ur ett jämställdhetsperspektiv, är avgörande för den ekonomiska återhämtningen i städer efter pandemin.
16.
Europaparlamentet betonar den stora klyftan när det gäller jämställdhetsdata inom sammanhållningspolitiken och stadsplaneringen och uppmanar medlemsstaterna att införa datainsamlingsmetoder som använder sig av könsuppdelade data.
17.
Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin har lett till en kraftig ökning av våld i nära relationer.
Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå sammanhållningspolitiska medel och mobilisera stadsmyndigheter för att ta itu med den globala ökningen av könsrelaterat våld.
Parlamentet uppmuntrar städerna i EU att utveckla, genomföra och utvärdera omfattande strategier för att förebygga och agera mot sexuella trakasserier och könsrelaterat våld i offentliga utrymmen genom att förbinda sig att leva upp till principerna i Förenta nationernas enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakts globala flaggskeppsinitiativ för säkra städer och säkra offentliga platser för kvinnor och flickor.
18.
Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att snarast slutföra ratificeringen av Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor.
Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning för att ta itu med alla former av könsrelaterat våld och vidta nödvändiga åtgärder för att identifiera könsrelaterat våld som ett nytt brottsområde som ska förtecknas i artikel 83.1 i EUF-fördraget.
19.
Europaparlamentet erkänner den börda som läggs på kvinnor såsom huvudsakliga omsorgsgivare i formella och informella sammanhang, och det sociala värdet av sådan omsorg, särskilt under covid-19-krisen.
Parlamentet framhåller att hela 80 procent av all omsorg i EU tillhandahålls av (obetalda) informella omsorgsgivare, varav 75 procent är kvinnor.
Parlamentet pekar på de europeiska strukturfondernas relevanta roll för att säkerställa investeringar i vård och omsorg.
Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram en europeisk omsorgsstrategi.
20.
Europaparlamentet uppmärksammar arbetslösheten, och särskilt ungdomsarbetslösheten, som har förvärrats av covid-19-pandemin.
Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt involvera stadsmyndigheter i utformningen av program som tillfredsställer stadsungdomars behov samt i utformningen av politiska insatser som fokuserar på ungas psykiska hälsa och välbefinnande, vilket är särskilt viktigt efter covid-19-pandemin.