C 342/102
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.9.2022
Onsdagen, 16 februari 2022
— med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2020 Ny strategi för konsumentpolitiken En hållbar återhämtning genom stärkt konsumentresiliens (COM(2020)0696),
— med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142),
— med beaktande av rådets slutsatser av den 15 mars 2021 Unionens strategi för hållbara kemikalier: hög tid att leverera,
— med beaktade av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,
— med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0349/2021), och av följande skäl:
A.
Direktivet om leksakers säkerhet antogs 2009 för att säkerställa en hög hälsoskydds- och säkerhetsnivå för barn och se till att den inre marknaden för leksaker fungerar bättre genom att avskaffa hinder för handel med leksaker mellan medlemsstaterna.
B.
EU:s stränga ram för leksakers säkerhet är utformad för att barn ska kunna leka på ett så säkert sätt som möjligt, och anses allmänt vara ett globalt riktmärke.
C.
Att leka erkänns som varje barns rättigheter i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter, som alla EU:s medlemsstater har undertecknat.
Lek bidrar till barns utveckling, hälsa och välbefinnande, och är en grundläggande del av uppväxten.
Studier visar att leksaker kan berika leken och få barn att leka längre.
D.
Direktivet om leksakers säkerhet syftar till maximal harmonisering, vilket innebär att medlemsstaterna inte får införa andra krav än de som anges i direktivet.
Reglerna och kraven för leksaker är i många fall strängare än de som gäller för andra produkter på grund av sårbarheten hos de konsumenter som de är avsedda för.
E. Effektiviteten hos EU:s leksaksdirektiv undergrävs alltför ofta av oseriösa näringsidkares handlingar och av nätförsäljning av produkter som inte uppfyller kraven.
F. Trots bristen på fullständiga uppgifter om dess fulla effekt är direktivet om leksakers säkerhet ändå överlag effektivt när det gäller att garantera leksakers fria rörlighet på den inre marknaden, och antalet företag som är verksamma på marknaden sedan direktivet om leksakers säkerhet började tillämpas fullt ut ökade med 10 % från 2013 till 2017, och omsättningen för EU:s leksaksindustri har ökat konstant sedan direktivet trädde i kraft.
Företagen i sektorn består till 99 % av små och medelstora företag, och majoriteten av dessa är mikroföretag.
G. Enligt direktivet om leksakers säkerhet ska leksaker som tillhandahålls på EU-marknaden vara säkra, och direktivet säkerställer en hög skyddsnivå för barn mot risker förorsakade av kemiska ämnen i leksaker.
Det kan behövas en snabb anpassning av specifika krav och standarder om den vetenskapliga och tekniska utvecklingen visar på nya tidigare okända risker och utmaningar med koppling till leksaker.
H.
I kemikaliestrategin för hållbarhet betonar kommissionen behovet av att införa eller stärka bestämmelser så att de beaktar kombinationseffekterna av kemikalier, även för leksaker, och att utvidga den generiska metoden för riskhantering för att säkerställa att konsumentprodukter, bland annat leksaker, inte innehåller kemikalier som orsakar cancer eller genmutationer, påverkar det reproduktiva eller det endokrina systemet eller är långlivade och bioackumulerande.
I kemikaliestrategin för hållbarhet åtar sig kommissionen dessutom att bedöma formerna och tidpunkten för en utvidgning av den generiska metoden med avseende på konsumentprodukter till att omfatta ytterligare skadliga kemikalier, inbegripet sådana som påverkar de immunologiska, neurologiska eller respiratoriska systemen och kemikalier med specifik organtoxicitet.