6.9.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 342/93 sreda 16. februarja 2022
4.
meni, da je uporaba različnih nižjih stopenj legitimna za družbo, saj zmanjšuje regresivnost sistema DDV in prispeva k doseganju nekaterih ciljev nacionalne politike, kot je dostop do osnovnega blaga in sektorjev, kot sta zdravstvo in hrana, vendar še povečuje zapletenost in nepreglednost davčnega sistema, povečuje stroške izpolnjevanja obveznosti in lahko omogoča goljufije; razume, da lahko uporaba nižjih stopenj privede do znižanja cen za potrošnika, vendar je odvisna od več drugih dejavnikov; zato ugotavlja, da je treba izvesti temeljito analizo in oceno učinka;
5. je seznanjen s precejšnjimi razlikami v splošnih stopnjah, ki se uporabljajo v državah članicah, in da je sistem zato zapleten, tudi če to upravičujejo različni nacionalni gospodarski sistemi; poudarja, da je sistem še bolj zapleten zaradi različnih načinov uporabe nižjih stopenj, kar pa je upravičeno za doseganje socialnih in okoljskih ciljev; opozarja, da je možnost uporabe zelo znižanih stopenj (v petih državah članicah) ali parkirnih stopenj (v petih državah članicah) dodatna ovira za usklajen in popolnoma interoperabilen skupni sistem;
6. se zaveda, da je sistem vse bolj zapleten zaradi različnih stopenj, pa tudi zaradi izjem in odstopanj, ki pa ne smejo postati pravilo; opozarja na neenako obravnavanje držav članic, ki so se pridružile pred letom 1992 in po njem, saj za slednje veljajo drugačna pravila; poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava v prihodnjih zakonodajnih predlogih;
7. ugotavlja, da je Komisija v zadnjih dveh desetletjih začela skoraj 200 postopkov za ugotavljanje kršitev v zvezi z DDV; poziva jo, naj povzetek glavnih ugotovitev teh postopkov predstavi kot podlago za prihodnje zakonodajne predloge, in sicer o znižanih stopnjah, izjemah in neprenosu v nacionalno zakonodajo;
8. ugotavlja, da so bila zaradi pandemije covida-19 pravila o izjemah v zvezi z DDV upravičena, kar dokazuje, da je v nujnih ali nepričakovanih okoliščinah potrebna določena prožnost; poziva Komisijo, naj to upošteva v prihodnjih zakonodajnih predlogih v zvezi z DDV;
9. ugotavlja, da vrzel pri pobiranju DDV niha glede na poslovni cikel in da je nizka stopnja izpolnjevanja davčnih obveznosti v nekaterih primerih povezana z visokimi splošnimi stopnjami DDV, nižjo pravno in pravosodno učinkovitostjo, šibkejšimi pravnimi institucijami, višjimi zaznanimi stopnjami korupcije in skupnim deležem sive ekonomije v širšem gospodarstvu;
10.
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nekatere države članice donacij v naravi na splošno ne oprostijo plačila DDV, zaradi česar podjetja uničijo potrošniško blago, zlasti vračila, čeprav je takšna oprostitev v skladu z veljavno direktivo o DDV mogoča; poziva Komisijo, naj izda smernice za države članice, v katerih bo pojasnjeno, da bo oprostitev plačila DDV za donacije v naravi združljiva z veljavno zakonodajo EU o DDV, dokler države članice ne bodo sprejele predloga Sveta COM(2018)0020 (člen 98(2));
11. obžaluje pomanjkanje razpoložljivih podatkov o regionalnih razlikah, kar bi lahko močno omejevalo merjenje vrzeli pri pobiranju DDV; poziva Komisijo, naj preveri, ali bi lahko bila priprava in objava regionalnih meritev vrzeli pri pobiranju DDV koristno orodje za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV;
Vpliv diverzifikacije nižjih stopenj DDV na podjetja
12.
meni, da sedanje močno diverzificirane nižje davčne stopnje podjetjem nalagajo dodatne upravne stroške; ugotavlja, da skupni stroški izpolnjevanja obveznosti v zvezi z DDV znašajo od 1 % do 4 % prometa podjetij v državah članicah; ugotavlja, da lahko digitalizacija znatno prispeva k zmanjšanju stroškov izpolnjevanja obveznosti za podjetja;
13. ugotavlja, da mala in srednja podjetja plačujejo sorazmerno višje stroške izpolnjevanja obveznosti, saj so ti stroški fiksni in neodvisni od velikosti podjetja, ter da visoki stroški izpolnjevanja obveznosti ovirajo vstop na notranji trg EU; zato meni, da lahko različne ureditve DDV v EU podjetja odvračajo od trgovine znotraj EU, še zlasti pa mala in srednja podjetja; ugotavlja pa, da iz empiričnih dokazov ni razvidno, kakšni so učinki diferenciranih sistemov DDV na mednarodno trgovino in ali bi lahko ustvarili neenake konkurenčne pogoje v njej, zlasti zaradi visokih stroškov izpolnjevanja obveznosti, oprostitev in pomanjkljivih sistemov vračil;