6.9.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 342/75 sreda 16. februarja 2022
46.
meni, da je nadvse pomembno doseči široko javno soglasje o projektih izkoriščanja energije iz obnovljivih virov, in sicer z vključevanjem lokalnih akterjev, saj bi tako ljudje bolj sprejemali pridobivanje vetrne energije na morju in obsežno infrastrukturo, ki je za to potrebna; poziva, naj se v projekte na pregleden in konkreten način vključijo obalne skupnosti, tudi tiste, ki živijo v najbolj obrobnih regijah in na otokih, ter drugi deležniki; poudarja, da je treba utrditi zaupanje širše javnosti v to, da lahko z obnovljivimi viri energije postanemo energetsko neodvisni in dosežemo zanesljivo oskrbo z energijo; spodbuja Komisijo in države članice, naj vzpostavijo enotne kontaktne točke s poenostavljenimi informacijami o možnostih financiranja za predstavitvene projekte na področju prelomnih tehnologij pridobivanja energije iz obnovljivih virov na morju;
Usklajevanje pomorskega prostorskega načrtovanja ter nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov 47. ugotavlja, da bo po ocenah za zagotovitev zmogljivosti vetrnih elektrarn na morju do leta 2050 v severnih morjih potrebno 2,8 % celotnega morskega prostora; meni, da bi lahko k uspešni dodelitvi morskega prostora prispevalo tudi to, da bi v postopek zgodaj vključili akterje, ki razvijajo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da bi bilo treba prostor za ta namen določiti v okviru skupnega pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnih območij, ki bi presegalo nacionalne meje; poziva, naj se ta postopek vodi pregledno in naj bodo regionalni pomorski prostorski načrti dostopni, saj bi tako omogočili zgodnje vključevanje vseh deležnikov; 48. opozarja na priporočila projekta za večnamensko uporabo v evropskih morjih, financiranega iz programa Obzorje 2020, ki preučuje možnosti takšne uporabe v petih morskih bazenih EU; opozarja na njegove smernice, v katerih poudarja, da trajnostni razvoj oceanov ne more več temeljiti na upravljanju enega samega sektorja, temveč je zanj potreben celovitejši in bolj integriran pristop, ter da večnamenska uporaba ne pomeni le skupne uporabe istega morskega prostora, temveč bi morala vključevati skupno uporabo infrastrukture in sredstev ter skupne dejavnosti; 49. poudarja, da je treba za razvoj sektorja energije iz obnovljivih virov na morju nujno zagotoviti dovolj prostora, in meni, da bi bilo treba večnamensko uporabo proaktivno spodbujati, tudi prek javnih regulativnih organov in ustreznih podpornih programov, ter da bi morali pri tem iti precej dlje od zgolj iskanja rešitev v okviru prostorskega načrtovanja; je seznanjen, da so bile države članice pri pripravi svojih pomorskih prostorskih načrtov pozvane ne le k temu, da se oprejo na najboljše razpoložljive podatke in poskrbijo za široko sodelovanja javnosti, temveč tudi, da poiščejo priložnosti za soobstoj pomorskih dejavnosti na istem prostoru; 50. je seznanjen, da so morale države članice v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 do 31. decembra 2019 predložiti nacionalne energetske in podnebne načrte, vsaki dve leti pa morajo pripraviti tudi poročilo o napredku; je seznanjen, da so morale države članice v skladu z Direktivo 2014/89/EU do 31. marca 2021 pripraviti pomorske prostorske načrte; obžaluje, da svojih pomorskih prostorskih načrtov še niso predložile vse države članice, in poziva Komisijo, naj ukrepa; meni, da utegnejo biti nacionalni energetski in podnebni načrti ter pomorski prostorski načrti med seboj nezdružljivi z vidika dodelitve prostora; poudarja, da je treba nujno uskladiti direktivo o pomorskem prostorskem načrtovanju in uredbo o nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, pa tudi drugo ustrezno zakonodajo EU; poziva države članice, naj nemudoma uskladijo in predložijo načrte za razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju do leta 2030 in po tem; 51. ob tem pozdravlja, da je namen strategije postaviti dolgoročen okvir, ki bo omogočal smotrn soobstoj infrastrukture na morju in drugih oblik rabe morskega prostora ter pomagal varovati okolje;
52. poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju in vzpostavitvi energetske zmogljivosti od 300 GW do 450 GW iz obnovljivih virov na morju do leta 2050 uporabijo celovit in celosten pristop, pri katerem se bo upošteval ves življenjski cikel;
53. poziva Komisijo, naj izvede analizo vplivov razgradnje objektov na morju in po potrebi sprejme strategijo EU za trajnostno razgradnjo infrastrukture na morju, da bi čim bolj zmanjšali okoljske, varnostne in gospodarske vplive; poudarja, da bi morala v tej strategiji obravnavati tako razgradnjo obstoječe infrastrukture kot dejavnosti razgradnje v prihodnosti; poudarja, da bo pravni okvir na ravni EU v prihodnosti potreben le, če bo analiza pokazala, da imajo sedanji pravni okvir in instrumenti v državah članicah EU znatne pomanjkljivosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi preprost okvir za spremljanje, na podlagi katerega bi lahko zagotovili pregledno in učinkovito poročanje o napredku pri uvajanju energije iz obnovljivih virov na morju, saj bi se tako pokazalo, ali so države članice na dobri poti, da dosežejo cilje glede gigavatne proizvodne zmogljivosti za leti 2030 in 2050; meni, da bi morala Komisija Parlamentu v skladu z zahtevami glede poročanja iz direktive o obnovljivih virih energije poročati, ali je uvajanje energije iz obnovljivih virov na dobri poti;