6.9.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 342/271 četrtek 17. februarja 2022
1. pozdravlja, da je predsednica von der Leyen leto 2022 razglasila za evropsko leto mladih; meni, da bi moralo leto 2022 pomeniti dodaten zagon za pravilno in celovito izvajanje evropske strategije za mlade z ambicioznimi ukrepi za reševanje izzivov, s katerimi se soočajo mladi, predvsem negativnih učinkov sedanje pandemije COVID-19, ter konkretno izvajanje drugih obstoječih orodij, kot je okrepljeno jamstvo za mlade za boj proti brezposelnosti in socialnim posledicam pandemije; poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo vse politike za mlade presečne in da bodo upoštevale raznolikost mladih po vsej Evropi in izzive, s katerimi se soočajo; meni, da bi evropsko leto mladih moralo prispevati k izvajanju načel 1 in 3 evropskega stebra socialnih pravic;
2. poudarja, da so zaradi koronavirusne krize številni ljudje že ostali brez zaposlitve, zlasti mladi, ki imajo pogosteje prekarno zaposlitev, sklenjene pogodbe o zaposlitvi za določen čas ali krajši delovni čas in nimajo prihrankov; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije za okrepitev jamstva za mlade ter poziva Komisijo in države članice, naj boj proti brezposelnosti mladih opredelijo kot prednostno nalogo;
3. je zelo zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti mladih v več državah članicah in nestabilnosti pogodb o zaposlitvi mladih delavcev, zlasti v sektorjih, ki so močno prizadeti zaradi covida-19; poziva k okrepitvi jamstva za mlade, da bi se dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih do leta 2030 zmanjšali za vsaj 50 %, vključuje pa tudi merila za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 8 iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; meni, da mora okrepljeno jamstvo za mlade postati zavezujoče in vključujoče za vse države članice, vključno z aktivnimi ukrepi za mlade, ki dlje časa niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), ter socialno in ekonomsko prikrajšane mlade, kot so mladi invalidi, mlade osebe LGBTIQ+ in mladi Romi;
4. pozdravlja vključitev duševnega zdravja kot ene od prednostnih nalog med cilje mladih, kot so opredeljeni v okviru evropskega leta mladih, in poziva Komisijo, naj ga prednostno obravnava tudi v prihodnji strategiji EU za oskrbo; poudarja, da je treba obravnavati povezanost socialno-ekonomskih dejavnikov, kot so brezposelnost, stanovanjska negotovost ter duševno zdravje in dobro počutje, da bi zagotovili celosten in dosleden pristop k duševnemu zdravju na ravni EU; poudarja, da negotovost glede prihodnosti, tudi zaradi posledic podnebnih sprememb, negativno vpliva na duševno zdravje mladih; zato poziva države članice, naj duševno zdravje vključijo med cilje za socialno-ekonomsko okrevanje EU po pandemiji in kot prednostno nalogo na področju zdravja pri delu, zlasti v izobraževalnem in delovnem okolju; poziva, naj bo varstvo duševnega zdravja dostopno in cenovno ugodno za vse starostne skupine, zlasti za mlade in otroke, ter naj se neenakosti na področju zdravja obravnavajo z zagotavljanjem ustrezne podpore ranljivim skupinam mladih; poziva Komisijo, naj izvede celovito študijo o različnih vzrokih psiholoških bolečin pri mladih v Evropi;
5. poudarja, da morajo imeti mladi ključno vlogo pri oblikovanju politik zaposlovanja in socialnih politik v Evropi; pozdravlja mladinski dialog EU, mladinsko delo in mladinske organizacije, ki EU približujejo mladim, pri čemer morajo udeležbi mladih slediti konkretne pobude odločevalcev; spodbuja promocijo načela soupravljanja pri razvoju politik, kjer so mladi in njihovi predstavniki vključeni v razvojni proces; poziva Komisijo, naj prizna pozitiven učinek tretjega sektorja, vključno z mladinskimi organizacijami, ter priložnosti za neformalno in priložnostno učenje, ki ga na primer ponujajo v okviru prostovoljnega dela in z udeležbo mladih, ter naj uradno prizna pridobljeno znanje in spretnosti, da bi se izboljšale možnosti mladih na trgu dela; pri zaposlovanju spodbuja priznavanje državljanske udeležbe kot zaslužno delovno izkušnjo; poziva Komisijo, naj razmisli o podpori projekta evropskih mladinskih prestolnic, s katerim bi nadaljevala projekt evropskega leta mladih; poziva Komisijo in države članice, naj pri predlaganju novih pobud upoštevajo mladinsko klavzulo o oceni učinka pobude na mlade na vseh področjih politike;
6. poudarja, da morajo države članice še naprej dovolj sredstev iz ESS+ vlagati v ukrepe za zagotavljanje podpore pri zaposlovanju mladih; poudarja, da morajo države članice zato vsaj 15 % sredstev iz ESS+ nameniti ciljno usmerjenim ukrepom ter strukturnim reformam za zagotavljanje podpore pri kakovostnih zaposlitvah mladih; opozarja na potrebo po zavezujočem, učinkovitejšem in vključujočem jamstvu za mlade v okviru jasnih meril kakovosti, ki bo zagotavljalo plačano pripravništvo, vajeništvo in praktično usposabljanje za vse mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo;