6.9.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 342/171 četrtek 17. februarja 2022
F.
ker je vse večja kompleksnost groženj povezana s tehnološkim razvojem, digitalizacijo družbe in povezovanjem mednarodnih gospodarstev; ker se posledično množijo hibridne grožnje, pri katerih se združuje uporaba vojaških in/ali nevojaških sredstev, kot so dezinformacije, izsiljevanje v zvezi z migracijami, kibernetski napadi ali gospodarski pritiski, ki so v nasprotju z evropskimi interesi in vrednotami ter vse bolj ogrožajo varnost EU, njenih podjetij, javnih služb in državljanov;
G. ker so se države članice zavezale, da bodo za obravnavanje vse več tveganj za krizo na mejah Unije ali na njenih območjih interesa zagotovile zmogljivosti za hitro odzivanje v skladu z globalnimi cilji EU, zlasti bojne skupine; ker se te srečujejo s številnimi političnimi, organizacijskimi in finančnimi omejitvami; ker se zaradi tega nikoli niso uporabile;
H. ker bi lahko kopičenje ruskih sil brez primere v Ukrajini in njeni okolici, povezano z zahtevami Kremlina, vodilo k ponovnemu pojavu področij vpliva v Evropi, če se temu ne bomo zoperstavili, in omejilo ambicije vzhodnih partneric EU, kot sta Ukrajina in Gruzija, da se pridružijo zvezi NATO;
I.
ker je mednarodna skupnost, zlasti EU, dejavna v Sahelu, posebno v Maliju; ker je malijska hunta pozdravila ruske vojaške inštruktorje in plačance, povezane s tako imenovano skupino Wagner, in jih že najema za sodelovanje pri vojaških dejavnostih v Maliju; ker je to podjetje odgovorno za zlorabe povsod, kjer je posredovalo;
J. ker se zaradi umika iz Afganistana in vrnitve talibanov na oblast povečuje teroristično tveganje v regiji in tudi širše; ker je EU napotila misijo SVOP, policijsko misijo Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (2007–2016), in tej državi namenila 17 milijard EUR; ker so bile države članice med umikom odvisne od ZDA, ki so v zelo kratkem času s 6 000 vojaki zavarovale letališče v Kabulu, kar je omogočilo evakuacijo evropskih državljanov in ogroženih afganistanskih državljanov; ker EU v teh razmerah ni bila sposobna vzpostaviti zračnega mosta niti usklajevati svojih evakuacij; ker EU v primeru, da bi morala izvesti operacijo, podobno evakuaciji iz Kabula, trenutno ni zmožna hitro sprejemati odločitev, napotiti vojakov ter izvajati evakuacij in vzpostavljati zračnih mostov na učinkovit in odziven način; ker morajo EU in njene države članice zato nujno uporabiti vse izkušnje, pridobljene v afganistanski krizi, da bi okrepile sposobnost EU za samostojno delovanje v podobnih okoliščinah; ker bi moral strateški kompas omogočiti opredelitev ravni ambicij EU, zlasti ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri neuspehu v Afganistanu;
Opremljanje EU z doktrino varnosti in obrambe zahvaljujoč strateškemu kompasu, gonilu strateške neodvisnosti
1.
poudarja, da se EU sooča z:
— novimi in razvijajočimi se grožnjami državnih in nedržavnih akterjev v večpolarnem svetu, kot so terorizem, vzpon avtoritarizma, hibridne grožnje s sredstvi hibridnega vojskovanja, kot so kibernetski napadi, ter instrumentalizacija migracij, dezinformacije in tuje vmešavanje, ki so zabrisale ločnico med vojno in mirom, vse večje grožnje za naravne vire, energetsko varnost in podnebne spremembe;
— vse večjo militarizacijo po vsem svetu s ponavljajočimi se svetovnimi tekmami moči, ki imajo vse večjo vojaško razsežnost in povzročajo vse večje geopolitične napetosti, dobo „nemirov“, za katero so značilni sovražna konkurenca, manjša prizadevanja za razorožitev in mednarodni režimi za nadzor nad orožjem, širjenje orožja za množično uničevanje, vključno z jedrskim orožjem, in uporaba kemičnega orožja;
— še vedno nestabilnim sosedstvom na vzhodu in jugu;
meni, da nestabilnost in nepredvidljivost na mejah Unije in v njenem neposrednem sosedstvu (severna Afrika, Bližnji vzhod, Kavkaz, Balkan, vzhodno Sredozemlje itd.) in razširjenem sosedstvu (Sahel, Afriški rog itd.), skupaj z ruskima napadoma na Ukrajino in Gruzijo, neposredno in posredno ogrožata varnost celine; poudarja, da sta notranja in zunanja varnost neločljivo povezani; priznava, da je dejavno delovanje v sosedstvu v interesu Evropske unije; poudarja pomen stabilnosti na Zahodnem Balkanu; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se Krimski polotok vedno bolj militarizira, Ruska federacija pa poskuša destabilizirati črnomorsko regijo;