C 342/10
SL
Uradni list Evropske unije
6.9.2022
torek 15. februarja 2022
37. ponavlja, da je 30 % sredstev večletnega finančnega okvira in 37 % sredstev instrumenta NextGenerationEU namenjenih podnebnim ukrepom, medtem ko je 20 % sredstev instrumenta NextGenerationEU dodeljenih digitalnemu prehodu; poziva Komisijo, naj spremlja stanje in pripravi smernice in priporočila za države članice ter poskrbi za razvoj potrebnih spretnosti, da bomo lahko dosegli zeleni in digitalni prehod; obžaluje, da mestna območja niso vključena v instrument NextGenerationEU, zato poziva k večjemu vključevanju in sodelovanju večjih in manjših mest in funkcionalnih mestnih območij pri načrtovanju in izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost;
38. poudarja, da je treba zasaditi več dreves in namestiti več zelenih streh, saj ima ozelenitev mest pomembno rekreacijsko vrednost za ljudi, ker zelenje znižuje temperature ter absorbira prekomerno deževnico in s tem preprečuje učinke podnebnih sprememb in izgubo biotske raznovrstnosti; poudarja, da se bodo s prenovo stavb zaradi manjše porabe energije in s preoblikovanjem mest za povečanje zelenih površin ter spodbujanje hoje in kolesarjenja ustvarili prihranki in delovna mesta ter se bo prispevalo k boju proti energijski revščini in se zagotavljale podnebne koristi;
39. poudarja, da je zavezanost mestnih območij bistvenega pomena za prehod na podnebno nevtralno družbo ter uspešno, pravično, trajnostno in konkurenčno gospodarstvo; ugotavlja, da lokalne oblasti pogosto nimajo strokovnega znanja, človeških virov in dostopa do visokokakovostnih podatkov, potrebnih za začetek ukrepov in doseganje napredka; zato meni, da je treba v celoti izkoristiti krepitev zmogljivosti, tehnično podporo in financiranje, kot je bilo dogovorjeno v uredbi o skupnih določbah za mestne in primestne organe, da bi dosegli cilje evropskega zelenega dogovora, in meni, da morajo imeti mestni organi v prihodnosti neposreden dostop do financiranja EU;
Inovativna mesta
40. poudarja, da je digitalizacija pomagala pri reševanju nekaterih neposrednih izzivov, ki izhajajo iz pandemije, zlasti v obdobjih omejitve gibanja, in da med številnimi neenakostmi, ki jih je razkrila pandemija covida-19, digitalni razkorak eden od resnejših; ugotavlja, da je pandemija pospešila digitalizacijo in da je tehnologija postala nenadomestljiva za delo na daljavo, šolanje od doma, e-trgovanje, e-zdravje, e-upravo, digitalno demokracijo in digitalno zabavo; poziva Komisijo, naj ta razvoj pozorno spremlja in zagotovi, da bo povsem skladen s pravnim redom Unije, zlasti kar zadeva delavske in socialne pravice; opozarja, da morata biti digitalizacija in digitalna povezanost prednostna naloga lokalnih skupnosti pri okrevanju; ponovno poudarja, kako pomembno je imeti ustrezno konkurenčno pravo in okvir za državno pomoč, ki bosta državam članicam omogočala popolno prožnost znotraj pravil o državni pomoči za podporo gospodarstvu med izbruhom koronavirusa, zlasti z uvedbo visokohitrostne širokopasovne infrastrukture in infrastrukture 5G v vseh mestih, ne glede na njihovo velikost; poziva države članice, naj podprejo povezljivost, zagotovijo opremo in prisotnost usposobljenega osebja v javnih, socialnih in izobraževalnih ustanovah;
41. poziva k ukrepom in politikam za pravičen digitalni prehod, ki ga je treba vzpostaviti na več ravneh, od ravni mest do ravni Unije; poziva, naj se digitalna vključenost prizna kot pravica vseh generacij, ter k jasni zavezi za uresničitev splošne internetne povezanosti za mesta;
42. poudarja, da je treba povečati digitalno pismenost in s tem dostopnost novih priložnosti; meni, da je treba naložbe v izobraževanje in usposabljanje spodbuditi s celovitimi programi v javnem in zasebnem sektorju za izpopolnjevanje, prekvalificiranje in vseživljenjsko učenje delavcev, ki bo prilagojeno spremembam v povpraševanju po znanju in spretnostih; poziva k napredku žensk in deklet v izobraževanju ter na poklicnih poteh v znanosti, tehnologiji, inženirstvu in matematiki;
43. opozarja, da je mestni turizem igral bistveno vlogo pri oblikovanju urbanističnih politik; poudarja, da je večino mest v EU prizadelo zmanjšanje turizma zaradi pandemije in da so morala poiskati nove in bolj trajnostne načine delovanja, da bi oživila turizem, kar je privedlo do povečane uporabe novih digitalnih tehnologij, ki so omogočile boljše upravljanje mestnih območij in gibanja mestnih turistov, da bi preprečili nastanek velikih skupin in s tem tveganih razmer v času pandemije;
44. poudarja, da lahko knjižnice in kulturna središča vektorji za omogočanje digitalne in socialne vključenosti, vseživljenjskega učenja in poti do zaposlovanja za mestne skupnosti in prikrajšane skupine; poleg tega opozarja, da so potrebna dodatna mesta za osebno in politično izmenjavo;