6.9.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 342/7 torek 15. februarja 2022
12. ugotavlja, da migracije neposredno vplivajo na vključenost v mestih in zahtevajo prilagojene odzive politike; želi spomniti, da lahko akcijski načrt EU za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 pripomore h gradnji vključujočih in kohezivnih družb in ciljno usmerjanje programov na najbolj prikrajšane soseščine; dodaja, da so tudi strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ključno orodje za ustvarjanje delovnih mest, zmanjšanje revščine in izboljšanje dostopa do storitev na mestnih območjih;
13. poudarja, da otroci v ogroženih mestnih predelih pogosto občutijo več dejavnikov tveganja, kot so slaba stanovanja, diskriminacija, nasilje in neenak dostop do storitev, kot so otroško varstvo, zdravstveno varstvo in izobraževanje; poziva države članice, naj podprejo lokalne sisteme jamstva za otroke, da se bodo rešili konkretni izzivi mestne revščine otrok;
14. poudarja vlogo mest pri doseganju enakosti spolov in ponavlja, da bi bilo treba v skladu z uredbo o skupnih določbah s pri vseh ukrepih kohezijske politike, in sicer pri njihovi pripravi, izvajanju, spremljanju, poročanju in ocenjevanju, upoštevati enakost spolov kot vodilno načelo; poudarja, da bi bilo treba pri ukrepih za premostitev razlik med spoloma v okviru kohezijske politike uporabiti presečni pristop, ki bi temeljil na nacionalnih strateških okvirih za enakost spolov, da bi sprejeli ustrezne ukrepe za preprečevanje vsakršne diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; poleg tega poudarja, da upravičenci do sredstev programov kohezijske politike ne bi smeli sprejemati diskriminatornih politik, sploh pa ne proti manjšinam, kot je skupnost LGBTI; poziva k zavrnitvi zahtevkov morebitnih upravičencev, vključno z regionalnimi ali lokalnimi organi, ki so sprejeli diskriminatorne politike do pripadnikov skupnosti LGBTI, kot je razglasitev „območij brez LGBT“;
15. poudarja, da so ženske poleg zdravstvenih tveganj tudi bolj izpostavljene ekonomskim tveganjem zaradi pandemije covida-19; priznava, da je za urbano gospodarsko okrevanje po pandemiji bistveno podpreti ženske v formalnih in neformalnih sektorjih ter izboljšati vključevanje žensk v načrtovanje politik za regionalni in mestni razvoj s poudarkom na oblikovanju mest in skupnosti;
16. opozarja na veliko pomanjkanje podatkov glede na spol na področju kohezijske politike in urbanističnega načrtovanja ter poziva države članice, naj začnejo uporabljati metode zbiranja podatkov s podatki, ločenimi glede na spol;
17. poudarja, da se je zaradi pandemije covida-19 povečalo nasilje v družini; poziva države članice, naj dodelijo sredstva kohezijske politike in mobilizirajo mestne organe, da bi se odzvali na globalni porast nasilja na podlagi spola; poziva mesta Evropske unije, naj razvijejo, izvajajo in ocenijo celovite pristope k preprečevanju spolnega nadlegovanja ter nasilja na podlagi spola na javnih mestih ter odzivanju nanju, pri čemer naj se zavežejo načelom globalne vodilne pobude agencije OZN za ženske o varnih mestih in varnem javnem prostoru za ženske in dekleta;
18. poziva vse države članice, naj nujno zaključijo ratifikacijo Istanbulske konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in boju proti njemu; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za boj proti vsem oblikam nasilja na podlagi spola in sprejme potrebne ukrepe za opredelitev nasilja na podlagi spola kot novega področja kaznivih dejanj, ki bo uvrščeno na seznam v členu 83(1) PDEU;
19. priznava, da so ženske kot glavne oskrbovalke v formalnem in neformalnem okolju obremenjene, in se zaveda družbene vrednosti te oskrbe, zlasti med koronavirusno krizo; se zaveda, da 80 % storitev oskrbe v vsej EU opravijo (neplačani) neformalni oskrbovalci, med katerimi je 75 % žensk; poudarja pomembno vlogo evropskih kohezijskih skladov pri zagotavljanju naložb v storitve oskrbe; pozdravlja, da namerava Komisija predstaviti evropsko strategijo o oskrbi;
20. opozarja na brezposelnost, zlasti med mladimi, ki se je zaradi pandemije covida-19 še povečala; poziva države članice, naj mestne organe aktivno vključijo v pripravo programov, s katerimi bi odgovorili na potrebe mladih v mestih, in oblikovanje politik, ki se bodo osredotočale na duševno zdravje in dobrobit mladih, ki so po pandemiji covida-19 še kako potrebne;