6.9.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 342/113 sreda 16. februarja 2022
je prišlo zaradi pandemije; ker se ocenjuje, da v Evropi med pandemijo ni bilo opravljenih 100 milijonov presejalnih testov, milijon primerov raka pa je neodkritih; ker 20 % onkoloških bolnikov ni bilo pravočasno deležnih potrebnega kirurškega zdravljenja ali zdravljenja s kemoterapijo (27); ker zdravstveni delavci nosijo breme pandemije in delajo v zelo stresnem delovnem okolju;
G.
ker zdravstvena pismenost vključuje pridobivanje znanj in spretnosti, ozaveščanje o pravicah in dvig samozavesti za ukrepanje, da se izboljša zdravje posameznika in skupnosti; ker bi moral biti poudarek ukrepov za spodbujanje zdravstvene pismenosti v okviru evropskega načrta za boj proti raku na opolnomočenju pacientov in državljanov, tudi tako, da se pridobi strokovno znanje organizacij pacientov in drugih nevladnih organizacij, ki si že leta prizadevajo za širjenje in razširjanje zdravstvene pismenosti, ter se sodeluje z njimi; ker je treba pacientom pomagati, da bodo razumeli svoje pravice, če jih želimo opolnomočiti; ker bi bilo treba pri vseh prizadevanjih za izboljšanje zdravstvene pismenosti, vključno z digitalno pismenostjo, upoštevati ljudi, ki se soočajo z izključenostjo, in potrebe oseb z učnimi težavami; ker bi bilo treba upoštevati neenakosti pri poznavanju informacijskih tehnologij, dostopu do njih in njihovi uporabi ter regionalne, nacionalne, socialne in ekonomske razlike; ker bi morale biti potrebne informacije na voljo v razširjenih jezikih, ki niso jeziki EU, da bi prišle do migrantov, novo prispelih ter drugih ranljivih skupin in manjšinskih skupnosti; ker bi bilo treba v prizadevanjih za izboljšanje zdravstvene pismenosti predvsem pomagati državljanom prepoznati napačne informacije, pri čemer je treba opozoriti na njihove škodljive posledice na vseh področjih onkološke oskrbe, vključno s preprečevanjem, cepljenjem in zdravljenjem;
H.
ker je okoli 40 % rakavih obolenj v EU mogoče preprečiti; ker je preprečevanje učinkovitejše od katerega koli zdravila in je stroškovno najučinkovitejša dolgoročna strategija za obvladovanje raka; ker bi moral evropski načrt za boj proti raku obravnavati vse ključne dejavnike tveganja in družbene dejavnike raka; ker je raven EU ključna za preprečevanje raka, saj ima pomembne kompetence, ki vplivajo na večino dejavnikov tveganja za raka;
I.
ker je na podlagi poročila št.
21/2019 Evropske agencije za okolje rak najpogostejša nenalezljiva bolezen, ki jo je mogoče pripisati okolju, saj je bilo leta 2016 v 32 evropskih državah z visokim dohodkom več kot 250 000 smrti zaradi raka, ki ga je mogoče pripisati okolju; ker je Evropska agencija za okolje kot okoljske dejavnike tveganja za nastanek raka opredelila onesnaženost zunanjega zraka, kemikalije, zgorevanje goriva v zaprtih prostorih in sevanje;
J.
ker je onesnaževanje zraka glavni povzročitelj smrti, pri čemer onesnaževala prihajajo iz najrazličnejših virov, med drugim s področja energije, prometa, kmetijstva in industrije, in prispeva 400 000 prezgodnjim smrtim na leto, ki so med drugim posledica pljučnega raka, bolezni srca in kapi;
K.
ker Komisija v sporočilu o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem (COM(2018)0245), priporoča pripravo smernic EU za vzpostavitev celovitih elektronskih informacijskih sistemov za imunizacijo na nacionalni ravni za učinkovito spremljanje programov cepljenja; ker bi bilo treba to storiti povsem v skladu s pravili o varstvu podatkov; ker je humani papilomavirus (HPV) spolno prenosljiva okužba, povezana s skoraj 5 % vseh primerov raka pri ženskah in moških po vsem svetu, vključno z rakom materničnega vratu, ust, žrela, anusa, penisa, nožnice ter vulve; ker je treba za dosego ciljev Svetovne zdravstvene organizacije o odpravi raka materničnega vratu kot javnozdravstvenega problema do leta 2030 doseči cilje glede precepljenosti proti humanemu papilomavirusu pri dekletih in organizirati visokokakovostne presejalne preglede za odkrivanje raka materničnega vratu; ker je precepljenost proti humanemu papilomavirusu v državah članicah zaskrbljujoče nizka; ker se žal precepljenost med državami članicami zelo razlikuje, in znaša od manj kot 30 % do več kot 70 % (zahtevana stopnja za učinkovito precepljenost populacije je 70 %); ker je bakterija Helicobacter pylori najpogostejši nalezljiv vzrok raka na svetu in povzroča predvsem adenokarcinom želodca brez raka kardije;
L.
ker so nekateri endokrini raki (kot so rak ščitnice, dojke in testisov) v porastu; ker lahko endokrino zdravljenje hormonsko odvisnih rakavih obolenj povzroči endokrine stranske učinke; ker ima lahko zdravljenje raka dolgoročne učinke, kot so endokrine soobolevnosti pri osebah, ki so preživele raka; ker je debelost znan dejavnik tveganja za številne vrste raka, vključno z endokrinim rakom; ker je znano, da izpostavljenost kemikalijam, ki povzročajo
(27)
https://www.europeancancer.org/resources/201:time-to-act.html https://www.europeancancer.org/timetoact/impact/data-intelligence