6.9.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 342/271 Štvrtok 17. februára 2022
1.
víta skutočnosť, že predsedníčka von der Leyen označila rok 2022 za Európsky rok mládeže; domnieva sa, že rok 2022 by mal poskytnúť dodatočný impulz pre náležité a plné vykonávanie stratégie EÚ pre mládež prostredníctvom ambicióznych opatrení na riešenie výziev, ktorým čelia mladí ľudia predovšetkým negatívnych účinkov súčasnej pandémie ochorenia COVID-19, a prostredníctvom konkrétneho vykonávania ďalších existujúcich nástrojov, ako je posilnená záruka pre mladých ľudí, s cieľom bojovať proti nezamestnanosti a sociálnym vplyvom vyplývajúcim z ochorenia COVID-19; vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili prierezovosť všetkých politík zameraných na mladých ľudí a zohľadnili pritom rozmanitosť mladých ľudí v celej Európe a výziev, ktorým čelia; domnieva sa, že Európsky rok mládeže by mal prispieť k úplnému vykonávaniu zásad 1 a 3 Európskeho piliera sociálnych práv;
2. zdôrazňuje, že v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 už zostalo mnoho ľudí bez práce, najmä mladých ľudí, ktorí sa častejšie ocitajú v neistých zamestnaniach, častejšie pracujú na základe dočasných zmlúv alebo na čiastočný úväzok a sú bez úspor; v tejto súvislosti víta plány Komisie na posilnenie záruky pre mladých ľudí a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby boj proti nezamestnanosti mladých ľudí považovali za prioritu;
3. s veľkým znepokojením berie na vedomie vysokú mieru nezamestnanosti mladých ľudí vo viacerých členských štátoch a nestabilitu pracovných zmlúv mladých pracovníkov najmä v odvetviach, ktoré vážne ovplyvnila pandémia ochorenia COVID-19; požaduje posilnenie nástroja záruky pre mladých ľudí, ktorého cieľom je znížiť do roku 2030 dlhodobú nezamestnanosť a nezamestnanosť mladých ľudí aspoň o 50 % a takisto zahŕňa kritériá na vytváranie kvalitných pracovných miest v súlade s cieľom udržateľného rozvoja č. 8 programu OSN Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj; domnieva sa, že nastal čas, aby bola posilnená záruka pre mladých ľudí záväzná a inkluzívna pre všetky členské štáty vrátane aktívnych osvetových opatrení zameraných na ľudí, ktorí sú dlhodobo v kategórii NEET (nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy), a na mladých ľudí zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia, ako sú mladí ľudia so zdravotným postihnutím, mladé LGBTIQ+ osoby a mladí Rómovia;
4. odporúča, aby sa duševné zdravie zahrnulo ako jedna z priorít do cieľov v oblasti mládeže stanovených v rámci Európskeho roku mládeže, a vyzýva Komisiu, aby tiež určila duševné zdravie za prioritu v nadchádzajúcej stratégii EÚ v oblasti starostlivosti; zdôrazňuje, že treba riešiť prepojenie medzi sociálno-ekonomickými faktormi, ako je nezamestnanosť, neistota bývania, duševné zdravie a pohoda, aby sa zabezpečil holistický a komplexný prístup k duševnému zdraviu na úrovni EÚ; zdôrazňuje, že neistota týkajúca sa budúcnosti vrátane vplyvu zmeny klímy má škodlivý vplyv na duševné zdravie mladých ľudí; vyzýva preto členské štáty, aby sa duševné zdravie stalo neoddeliteľnou súčasťou sociálno-ekonomickej obnovy EÚ po pandémii a prioritou ochrany zdravia pri práci, najmä vo vzdelávacom a v pracovnom prostredí; žiada, aby bola starostlivosť o duševné zdravie prístupná a cenovo dostupná pre všetky vekové skupiny, najmä pre mladých ľudí a deti, a aby sa nerovnosti v oblasti zdravia riešili poskytovaním primeranej podpory zraniteľným skupinám mladých ľudí; vyzýva Komisiu, aby vypracovala dôkladnú štúdiu o rôznych príčinách psychickej bolesti mladých ľudí v Európe;
5. zdôrazňuje zásadnú úlohu, ktorú musia mladí ľudia zohrávať pri vytváraní politík zamestnanosti a sociálnych politík v Európe; víta Európsky dialóg s mládežou a prácu s mládežou a mládežnícke organizácie, ktoré približujú EÚ k mladým ľuďom, pokiaľ na procesy zapojenia mládeže nadväzujú konkrétne iniciatívy tvorcov rozhodnutí; podporuje presadzovanie zásady spoločného riadenia pri vytváraní politík zameraných na mládež, kde sú mladí ľudia a mladí zástupcovia zahrnutí do procesu rozvoja; vyzýva Komisiu, aby uznala priaznivý vplyv tretieho sektora vrátane mládežníckych organizácií a príležitostí neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ktoré tento sektor poskytuje prostredníctvom príležitostí, ako sú dobrovoľnícka činnosť a účasť mládeže, a aby oficiálne uznala získané vedomosti a zručnosti mladých ľudí prostredníctvom tretieho sektora s cieľom pomôcť mladým ľuďom zlepšiť si vyhliadky na trhu práce; nabáda k uznávaniu občianskej angažovanosti ako opodstatnenej pracovnej skúsenosti počas procesu prijímania do zamestnania; vyzýva Komisiu, aby zvážila podporu projektu Európske hlavné mestá mládeže ako pokračovania projektu Európsky rok mládeže; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri predkladaní nových iniciatív vo všetkých oblastiach politiky zvážili doložku o mládeži posudzujúcu vplyv iniciatívy na mladých ľudí;
6. zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty naďalej investovali dostatočné prostriedky z ESF+ do opatrení na podporu zamestnanosti mladých ľudí; zdôrazňuje, že členské štáty musia preto vyčleniť aspoň 15 % svojich zdrojov ESF+ v rámci zdieľaného riadenia na cielené opatrenia a štrukturálne reformy na podporu kvalitnej zamestnanosti mladých ľudí; pripomína potrebu záväznej, účinnejšej a inkluzívnejšej záruky pre mladých ľudí v rámci jasných kritérií kvality, ktorá by poskytovala platené stáže, učňovskú prípravu a prax pre všetkých NEET;