6.9.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 342/171 Štvrtok 17. februára 2022
F. keďže zvyšujúca sa zložitosť hrozieb súvisí s technologickým vývojom, digitalizáciou spoločnosti a integráciou medzinárodných hospodárstiev; keďže v dôsledku toho sa množia hybridné hrozby, v rámci ktorých sa kombinujú vojenské a/alebo nevojenské prostriedky, ako sú dezinformácie, využívanie vydierania v súvislosti s migráciou, kybernetické útoky alebo hospodársky tlak, ktoré sú v rozpore s európskymi záujmami a hodnotami a predstavujú rastúcu hrozbu pre bezpečnosť EÚ, jej podnikov, verejných služieb a občanov;
G. keďže v záujme riešenia množiacich sa rizík kríz na hraniciach Únie alebo v oblastiach jej záujmov sa členské štáty zaviazali poskytovať kapacity rýchlej reakcie v súlade s hlavnými cieľmi EÚ (tzv. headline goals), bojové skupiny; keďže tieto bojové skupiny trpia mnohými politickými, organizačnými a finančnými obmedzeniami; keďže preto neboli nikdy nasadené;
H. keďže bezprecedentné hromadenie ruských síl na Ukrajine a v jej okolí spojené s požiadavkami, ktoré predložil Kremeľ, by mohlo – ak by ostalo bez reakcie – viesť k návratu sfér vplyvu v Európe a k zníženiu ambícií východných partnerov EÚ, ako sú Ukrajina a Gruzínsko, vstúpiť do NATO;
I. keďže medzinárodné spoločenstvo, najmä EÚ, sa angažuje v oblasti Sahelu, a najmä v Mali; keďže malijská junta privítala a už využíva ruských vojenských inštruktorov a žoldnierov spojených s takzvanou Wagnerovou skupinou na účasť na vojenských činnostiach v Mali; keďže táto spoločnosť sa všade, kde zasahovala, dopúšťala násilností;
J. keďže stiahnutie z Afganistanu a návrat Talibanu k moci zvyšuje riziko terorizmu v regióne i mimo neho; keďže EÚ vyslala misiu SBOP, Policajnú misiu Európskej únie do Afganistanu (EUPOL Afganistan) od roku 2007 do roku 2016 a poskytla Afganistanu 17 miliárd EUR; keďže členské štáty boli pri svojom stiahnutí závislé od Spojených štátov, ktoré vo veľmi krátkom čase vyslali 6 000 vojakov, aby zabezpečili letisko v Kábule, čím umožnili evakuáciu európskych občanov, ako aj afganských štátnych príslušníkov v ohrození; keďže v tejto situácii EÚ nebola schopná vytvoriť letecký most ani koordinovať evakuáciu; keďže ak by EÚ mala viesť operáciu podobnú evakuácii Kábulu, za súčasných okolností by nebola schopná rýchlo prijať rozhodnutia, nasadiť jednotky, efektívne a pohotovo viesť evakuáciu a vytvoriť letecký most; keďže EÚ a jej členské štáty preto musia urýchlene vyvodiť z afganskej krízy všetky možné poučenia s cieľom posilniť schopnosť EÚ konať v podobnej situácii autonómnym spôsobom; keďže Strategický kompas by mal umožniť stanoviť úroveň ambícií Únie, najmä vzhľadom na ponaučenie z neúspechu v Afganistane;
Vybavenie EÚ doktrínou v oblasti bezpečnosti a obrany vďaka strategickému kompasu ako prostriedku strategickej autonómie
1.
zdôrazňuje, že EÚ čelí týmto faktorom:
— nové a vyvíjajúce sa hrozby pochádzajúce od štátnych aj neštátnych aktérov v multipolárnom svete, ako je terorizmus, vzostup autoritárstva, hybridné hrozby prostredníctvom hybridných vojen, ako sú kybernetické útoky, a inštrumenta­ lizácia migrácie, dezinformácií a zahraničného zasahovania, ktoré stierali hranice medzi vojnou a mierom, rastúce hrozby pre prírodné zdroje, energetickú bezpečnosť a zmenu klímy;
— zvýšená militarizácia na celom svete s opakujúcou sa celosvetovou mocenskou konkurenciou s rastúcim vojenským rozmerom a rastúcim geopolitickým napätím, éra „absencie mieru“, ktorá sa vyznačuje nepriateľskou konkurenciou, zníženým úsilím o odzbrojenie a medzinárodnými režimami kontroly zbraní, šírením zbraní hromadného ničenia (ZHN) vrátane jadrových zbraní a používaním chemických zbraní;
— stále nestabilné susedstvo na východe aj na juhu;
domnieva sa, že nestabilita a nepredvídateľnosť na hraniciach Únie a v jej bezprostrednom susedstve (severná Afrika, Blízky východ, Kaukaz, Balkán, východné Stredozemie atď.), ako aj v jej rozšírenom susedstve (Sahel, Africký roh atď.) spolu s ruskou agresiou voči Ukrajine a Gruzínsku predstavujú priamu aj nepriamu hrozbu pre bezpečnosť kontinentu; zdôrazňuje, že vnútorná a vonkajšia bezpečnosť sú nerozlučne späté; uznáva, že aktívna angažovanosť v susedstve je v záujme Európskej únie; zdôrazňuje význam stability na západnom Balkáne; so znepokojením berie na vedomie rastúcu militarizáciu Krymského polostrova a pokusy Ruskej federácie o destabilizáciu čiernomorského regiónu;