6.9.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 342/127 Streda 16. februára 2022
dvoch existujúcich rámcov: smernica o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti a nariadenie o sociálnom zabezpečení (64); vyzýva na reformu smernice o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, najmä s cieľom umožniť mobilitu a prístup k vysoko špecializovanému vybaveniu a starostlivosti prostredníctvom posilnenia národných kontaktných miest tým, že sa im poskytne viac rozpočtových zdrojov, a umožniť vypracovanie usmernení Komisie, v ktorých sa stanovia prijateľné a harmonizované lehoty na preskúmanie a schválenie s cieľom skrátiť čas do poskytnutia liečby v EÚ podľa nariadenia o sociálnom zabezpečení; vyzýva na zvýšenie počtu informačných kampaní o právach pacientov na cezhraničnú zdravotnú starostlivosť vrátane kampaní zameraných na zdravotníckych pracovníkov, ako aj na vytvorenie jednotného kontaktného miesta pre informácie o možnostiach cezhraničného prístupu v EÚ; zdôrazňuje potrebu znížiť logistické a jazykové prekážky, ktorým čelia pacienti pri prístupe k zdravotnej starostlivosti v inom členskom štáte EÚ; zdôrazňuje potrebu poskytnúť pacientom jasné informácie o požiadavkách na predchádzajúce schválenie, ktoré sa vzťahujú na určité členské štáty; zdôrazňuje potrebu poskytnúť osobitnú finančnú podporu rodičom s nízkymi príjmami, ktorí sprevádzajú svoje dieťa do zahraničia na účely liečby; zdôrazňuje potrebu uľahčiť tento proces prostredníctvom komplexnej revízie rámcov o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, pričom sa rovnaká váha pripíše smernici o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti a nariadeniu o sociálnom zabezpečení, pre pacientov, ktorí z dôvodu nesplnených potrieb a možných výhod cestujú do zahraničia na klinické skúšky a mohli by čeliť problémom, ako je nejasnosť týkajúca sa následných protokolov po ich návrate domov a pokrytia nákladov na ich účasť na klinickom skúšaní zo strany národných poisťovní; zdôrazňuje, že je potrebné objasniť prístup k cezhraničnému klinickému skúšaniu, keďže to v smernici o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti nie je jasné; zdôrazňuje, že všetky náklady súvisiace s liečbou by sa mali financovať pred jej začatím, aby sa zabránilo vylúčeniu pacientov s nízkymi príjmami; vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s ďalšou revíziou existujúcich rámcov zvážila vytvorenie jednotného súboru pravidiel povoľovania a preplácania pre prístup k cezhraničnej zdravotnej starostlivosti vrátane práva na druhé stanovisko; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali na uskutočňovaní pravidelných hodnotení stratégie Komisie v oblasti elektronického zdravotníctva od roku 2018 s cieľom zabezpečiť vzájomne prepojené elektronické zdravotné záznamy, lepšiu interoperabilitu a lepšiu kvalitu, ochranu a bezpečnosť údajov pre onkologických pacientov na regionálnej a celoštátnej úrovni a úrovni EÚ, pričom sa zaistí dôsledné dodržiavanie pravidiel ochrany a bezpečnosti zdravotných údajov pacientov; berie na vedomie potenciál registra nerovností v oblasti onkologických ochorení ako prostriedku na informovanie a posudzovanie týkajúce sa zlepšení v týchto oblastiach;
63. berie na vedomie význam rýchleho podávania liečby a včasného poskytovania výsledkov príslušných lekárskych vyšetrení onkologickým pacientom, keďže čím dlhšie to trvá, tým viac sa choroba šíri, čo ohrozuje prežitie pacienta; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v niektorých členských štátoch nie sú verejné zdroje dostatočné na to, aby zaručili včasné odhalenie a liečbu, čo pacientom, ktorí sú závislí od verejne poskytovaného sociálneho poistenia, ponecháva nižšie šance na prežitie, čiže im nezostáva žiadna iná možnosť ako obrátiť sa na súkromný sektor;
64. vyzýva na zváženie vzájomného uznávania kvalifikácií súvisiacich so zdravím v oblasti starostlivosti o onkologických pacientov v celej EÚ a spoločného systému uznávania pre krajiny mimo EÚ, ako sa požaduje v smernici 2005/36/ES (65), pričom sa zabezpečí, že to bude priaznivé pre onkologické špecializácie; vyzýva na rozvoj programov zvyšovania úrovne zručností s cieľom umožniť osobám, ktorí chcú prejsť do oblasti onkológie, urobiť to kedykoľvek počas svojej kariéry;
65. požaduje plné uznanie lekárskej onkológie a pediatrickej onkológie ako špecializovaných disciplín, zavedenie celoeurópskych noriem kvality pre poskytovanie lekárskych ošetrení rakoviny a dohľad nad nimi, a to pre dospelých aj deti, a uľahčenie prístupu pacientov k špecialistom na onkológiu, aby mohli mať prospech z inovácií a prístup k včasným klinickým skúškam nových sľubných liekov, technológiám zdravotníctva a referenčným centrám komplexného ošetrenia, ako je bunková a génová terapia; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby sa príslušné ustanovenia vzťahovali na prístup k inováciám pri včasnom klinickom skúšaní v prípade relapsovaných alebo ťažko liečiteľných zhubných nádorov;
66.
žiada, aby sa chirurgické zručnosti v EÚ posilnili uznaním onkologickej chirurgie ako špecializovanej disciplíny, zavedením celoeurópskych noriem kvality pre onkologickú chirurgiu a uľahčením prístupu pacientov k „veľkým“ centrám pre onkologickú chirurgiu a prístupu k inovatívnym chirurgickým zákrokom; vyzýva na uznanie vysokokvalitnej chirurgie
(64) (65)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (Ú. v.
EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1).
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (Ú. v.
EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22).