6.9.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 342/7 Utorok 15. februára 2022
12. konštatuje, že migrácia má priamy vplyv na inkluzívnosť miest a vyžaduje si cielené politické reakcie; poukazuje na potenciál akčného plánu EÚ pre integráciu a začlenenie na roky 2021 – 2027 pri budovaní inkluzívnych a súdržných spoločností a zameraní programov na najchudobnejšie štvrte; konštatuje takisto, že stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou sú základným nástrojom na vytváranie pracovných miest, znižovanie chudoby a zlepšovanie prístupu k službám v mestských oblastiach;
13. zdôrazňuje, že v zanedbaných mestských oblastiach deti často čelia viacerým rizikovým faktorom, ako sú zlé bývanie, riziko diskriminácie, násilie a nerovnaký prístup k službám ako je starostlivosť o deti, zdravotná starostlivosť a vzdelávanie; vyzýva členské štáty, aby podporovali miestne systémy záruk pre deti s cieľom riešiť špecifické problémy chudoby detí v mestách;
14. zdôrazňuje úlohu, ktorú mestá zohrávajú pri dosahovaní rodovej rovnosti, a pripomína, že v súlade s nariadením o spoločných ustanoveniach by všetky opatrenia realizované v rámci politiky súdržnosti mali zohľadňovať rodovú rovnosť ako hlavnú zásadu počas ich prípravy, vykonávania, monitorovania, podávania správ a hodnotenia; zdôrazňuje, že opatrenia zamerané na preklenutie rodových rozdielov v rámci politiky súdržnosti by mali uplatňovať prierezový prístup s vhodnými krokmi na zabránenie akejkoľvek diskriminácii na základe náboženského vyznania alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo rodovej orientácie, ktorý vychádza z národných strategických rámcoch pre rodovú rovnosť; okrem toho zdôrazňuje, že príjemcovia finančných prostriedkov v rámci programov politiky súdržnosti by nemali prijímať žiadne diskriminačné politiky, predovšetkým voči menšinám, ako je komunita LGBTI; nabáda na zamietnutie žiadostí potenciálnych príjemcov, a to aj od regionálnych alebo miestnych orgánov, ktoré prijali diskriminačné politiky proti členom komunity LGBTI, ako je napríklad vyhlásenie zón bez LGBT;
15. zdôrazňuje, že okrem zdravotných rizík sú ženy zraniteľnejšie aj voči hospodárskym rizikám spojeným s pandémiou ochorenia COVID-19; uznáva, že v kontexte po pandémii je pre hospodársku obnovu miest nevyhnutná podpora žien vo formálnom a neformálnom sektore a lepšie začlenenie žien do plánovania politiky regionálneho a mestského rozvoja so zameraním na vytváranie rodovo inkluzívnych miest a komunít;
16. zdôrazňuje rozsiahle rozdiely medzi ženami a mužmi v údajoch v rámci politiky súdržnosti a územného plánovania a vyzýva členské štáty, aby zaviedli metódy zberu údajov, pri ktorých sa využívajú údaje rozčlenené podľa pohlavia;
17. zdôrazňuje skutočnosť, že pandémia ochorenia COVID-19 viedla k nárastu prípadov domáceho násilia; vyzýva členské štáty, aby vyčlenili finančné prostriedky určené na politiku súdržnosti a zmobilizovali mestské samosprávy s cieľom riešiť celosvetový nárast prípadov rodovo motivovaného násilia; nabáda mestá EÚ, aby vypracovali, vykonávali a vyhodnocovali komplexné prístupy k prevencii sexuálneho obťažovania a rodovo motivovaného násilia na verejných priestranstvách a k reakcii na tieto javy, a to tým, že sa zaviažu dodržiavať zásady globálnej hlavnej iniciatívy orgánu OSN Ženy s názvom Safe Cities and Safe Public Spaces for Women and Girls (Bezpečné mestá a bezpečné verejné priestory pre ženy a dievčatá);
18. vyzýva všetky členské štáty, aby urýchlene ukončili ratifikáciu Istanbulského dohovoru o predchádzaní násiliu na ženách a boji proti nemu; žiada Komisiu, aby navrhla právne predpisy na riešenie všetkých foriem rodovo motivovaného násilia a prijala potrebné kroky na identifikáciu rodovo motivovaného násilia ako novej oblasti trestnej činnosti, ktorá sa má uviesť v článku 83 ods.
1 ZFEÚ;
19. uznáva záťaž, ktorá sa kladie na ženy ako hlavné poskytovateľky starostlivosti vo formálnom a neformálnom prostredí, a spoločenskú hodnotu tejto starostlivosti, najmä počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19; poukazuje na to, že 80 % všetkej starostlivosti v EÚ poskytujú (neplatení) neformálni opatrovatelia, z ktorých 75 % tvoria ženy; poukazuje na dôležitú úlohu európskych štrukturálnych fondov pri zabezpečovaní investícií do opatrovateľských služieb; víta zámer Komisie navrhnúť európsku stratégiu v oblasti starostlivosti;
20. upozorňuje na problematiku nezamestnanosti, a najmä nezamestnanosti mladých ľudí, ktorú pandémia ochorenia COVID-19 ešte viac zhoršila; vyzýva členské štáty, aby aktívne zapájali mestské samosprávy do navrhovania programov, ktoré zodpovedajú potrebám mladých ľudí v mestách, a do vytvárania politík zameraných na duševné zdravie a pohodu mladých ľudí, čo je mimoriadne dôležité v kontexte po skončení ochorenia COVID-19;