6.9.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 342/75 Miercuri, 16 februarie 2022
46. consideră că este extrem de important să se ajungă la un larg consens public cu privire la proiectele EREL prin implicarea actorilor locali pentru a crește gradul de acceptare publică a energiei eoliene din larg și a marilor infrastructuri necesare; solicită o implicare transparentă și semnificativă în proiecte a comunităților costiere, inclusiv a celor situate în regiunile și insulele cele mai periferice, precum și a altor părți interesate; subliniază importanța creșterii încrederii cetățenilor în capacitatea energiei din surse regenerabile de a oferi independența energetică și securitatea aprovizionării cu energie; încurajează Comisia și statele membre să dezvolte ghișee unice cu informații simplificate privind posibilitățile de finanțare pentru proiectele demonstrative din domeniul tehnologiilor EREL inovatoare;
Alinierea planurilor de amenajare a spațiului maritim și a planurilor naționale privind energia și clima
47.
observă că se preconizează un spațiu necesar de 2,8 % pentru a asigura o capacitate eoliană în largul mărilor nordice care să corespundă obiectivelor pentru 2050; se declară ferm convins că implicarea încă de la începutul procesului a agenților care dezvoltă proiecte EREL va contribui la alocarea cu succes a spațiului marin; subliniază că alocarea spațiului ar trebui să fie rezultatul unei planificări comune a spațiului maritim și al unui management integrat al zonelor costiere, dincolo de frontierele naționale; solicită un proces transparent și accesibilitatea la planurile regionale de amenajare a spațiului maritim pentru a permite implicarea timpurie și generalizată a tuturor părților interesate;
48. atrage atenția asupra recomandărilor făcute în urma proiectului finanțat de Orizont 2020 privind pluralitatea de activități în mările europene, care explorează posibilitățile de conviețuire a mai multor activități în mările europene în cinci bazine maritime ale UE; reamintește orientările sale potrivit cărora dezvoltarea sustenabilă a oceanelor nu se mai poate asigura la nivel unisectorial, ci presupune o abordare mai largă și integrată, și că exploatarea în paralel nu se limitează la a împărți un „același” spațiu maritim, ci ar trebui să includă utilizarea în comun a infrastructurii și a altor active și activități comune;
49. subliniază necesitatea urgentă de a asigura suficient spațiu pentru dezvoltarea EREL și consideră că nevoile aferente utilizărilor multiple ar trebui facilitate și stimulate proactiv de către organismele publice de reglementare și prin programe de sprijin aferente, care să meargă mult mai departe decât niște simple soluții de planificare spațială; ia act de faptul că, la elaborarea planurilor de amenajare a spațiului maritim, statelor membre li s-a solicitat să caute nu numai cele mai bune date disponibile și o largă participare a publicului, ci și oportunități de exploatare în paralel a activităților maritime;
50.
observă că, potrivit Regulamentului (UE) 2018/1999, statele membre au avut obligația să prezinte planurile lor naționale privind energia și clima (PNEC) până la 31 decembrie 2019, având și obligația să prezinte rapoarte intermediare o dată la doi ani; observă că, potrivit Directivei 2014/89/UE, statele membre au avut obligația să elaboreze planuri de amenajare a spațiului maritim (PASM) până la 31 martie 2021; regretă faptul că nu toate statele membre și-au prezentat încă planurile de amenajare a spațiului maritim și îndeamnă Comisia să ia măsuri; atrage atenția asupra riscului de incompatibilitate între PNEC și PASM în atribuirea spațiului; subliniază necesitatea stringentă de a armoniza Directiva privind PASM și Regulamentul privind PNEC, precum și alte acte legislative aplicabile ale UE; îndeamnă statele membre să se coordoneze și să prezinte fără întârziere planuri privind dezvoltarea unei capacități în larg până în 2030 și după 2030;
51. salută, în această privință, obiectivul inclus în strategie de a asigura un cadru pe termen lung care să promoveze coexistența armonioasă între infrastructurile din largul mării și alte utilizări ale spațiului marin, care să contribuie la protecția mediului;
52.
invită Comisia și statele membre să adopte o abordare completă și detaliată a ciclului de viață atunci când planifică și introduce în exploatare capacități de 300-450 GW de EREL până în 2050;
53.
invită Comisia să efectueze o analiză a impactului dezafectării infrastructurii din larg și să adopte, dacă este necesar, o strategie a UE privind dezafectarea sustenabilă a acestora pentru a reduce la minimum impactul asupra mediului, asupra siguranței, precum și impactul economic; subliniază că o astfel de strategie va include dezafectarea infrastructurii existente și viitoarele activități de dezafectare; subliniază că un viitor cadru juridic la nivelul UE este necesar numai dacă analiza indică deficiențe semnificative ale cadrului juridic și ale instrumentelor actuale în statele membre ale UE; îndeamnă Comisia să instituie un cadru simplu de monitorizare care să poată asigura o raportare transparentă și eficientă a progreselor înregistrate în implementarea EREL în ceea ce privește îndeplinirea de către statele membre a obiectivelor de GW pentru 2030 și 2050; consideră că Comisia ar trebui să raporteze Parlamentului, în conformitate cu cerințele de raportare prevăzute în Directiva privind energia din surse regenerabile, dacă implementarea EREL este pe drumul cel bun;