6.9.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 342/7 Marți, 15 februarie 2022
12.
ia act de faptul că migrația are un impact direct asupra caracterului incluziv al orașelor și necesită răspunsuri politice adaptate; subliniază potențialul Planului de acțiune al UE privind integrarea și incluziunea 2021-2027 de a construi societăți favorabile incluziunii și bazate pe coeziune și de a orienta programele către cartierele cele mai defavorizate; ia act și de faptul că strategiile de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității reprezintă un instrument esențial pentru a crea locuri de muncă, a reduce sărăcia și a îmbunătăți accesul la servicii în zonele urbane;
13.
evidențiază faptul că, în zonele urbane defavorizate, copiii se confruntă adesea cu factori de risc multipli, cum ar fi locuințele precare, discriminarea, violența și accesul inegal la servicii precum cele de îngrijire a copiilor, asistență medicală și educație; invită statele membre să sprijine sistemele locale de garanție pentru copii pentru a aborda provocările specifice legate de sărăcia în rândul copiilor care trăiesc la oraș;
14. subliniază rolul pe care îl joacă orașele în favoarea egalității de gen și reamintește că, în conformitate cu Regulamentul privind dispozițiile comune, toate acțiunile puse în aplicare în cadrul politicii de coeziune ar trebui să țină seama de egalitatea de gen ca principiu director pe întreaga durată a pregătirii, punerii în aplicare, monitorizării și evaluării lor, precum și a raportării cu privire la acestea; subliniază că acțiunile menite să reducă disparitatea de gen în cadrul politicii de coeziune ar trebui să utilizeze o abordare intersecțională care să ia măsurile adecvate pentru a preveni orice discriminare bazată pe religie sau convingeri, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală și care să se bazeze pe cadrele strategice naționale pentru egalitatea de gen; subliniază, de asemenea, că beneficiarii programelor politicii de coeziune nu ar trebui să adopte politici discriminatorii, în special împotriva minorităților, cum ar fi comunitatea LGBTI; încurajează respingerea cererilor din partea potențialilor beneficiari, inclusiv a autorităților regionale sau locale, care au adoptat politici discriminatorii împotriva membrilor comunității LGBTI, cum ar fi declararea de „zone fără LGBT”;
15. subliniază că, pe lângă riscurile legate de sănătate, femeile sunt mai vulnerabile la riscurile economice asociate pandemiei de COVID-19; recunoaște că, în contextul post-pandemie, sprijinirea femeilor în sectoarele formale și informale și o mai bună integrare a femeilor în planificarea politicilor de dezvoltare regională și urbană, pentru a concepe orașe și comunități incluzive din punctul de vedere al genului, sunt esențiale pentru redresarea economică urbană;
16. subliniază lacunele generalizate de date în ceea ce privește egalitatea de gen în domeniul politicii de coeziune și al planificării urbane și invită statele membre să introducă metode de colectare a datelor care să utilizeze date defalcate în funcție de sex;
17. subliniază că pandemia de COVID-19 a dus la o creștere a violenței domestice; invită statele membre să aloce fonduri politicii de coeziune și să mobilizeze autoritățile urbane pentru a face față creșterii la nivel mondial a violenței pe criterii de gen; încurajează orașele europene să dezvolte, să pună în aplicare și să evalueze abordări cuprinzătoare pentru a preveni și a răspunde la hărțuirea sexuală și violența bazată pe gen în spațiile publice, angajându-se să respecte principiile inițiativei mondiale emblematice pentru femei a ONU „Orașe sigure și spații publice sigure pentru femei și fete”;
18.
invită toate statele membre să finalizeze de urgență ratificarea Convenției de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor; solicită Comisiei să propună acte legislative pentru a combate toate formele de violență de gen și să ia măsurile necesare pentru a identifica violența de gen ca un nou domeniu al criminalității enumerat la articolul 83 alineatul (1) din TFUE;
19. recunoaște povara impusă femeilor ca îngrijitori principali, în contexte formale și informale, precum și valoarea socială a acestei îngrijiri, în special în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19; evidențiază faptul că 80 % din totalul serviciilor de îngrijire furnizate pe teritoriul UE sunt asigurate de îngrijitori informali (neremunerați), iar 75 % dintre acești îngrijitori sunt femei; subliniază rolul important al fondurilor structurale europene în asigurarea investițiilor în serviciile de îngrijire; salută intenția Comisiei de a propune o strategie în materie de îngrijiri pentru Europa;
20.
atrage atenția asupra șomajului și, în special, a șomajului în rândul tinerilor, care a fost exacerbat de pandemia de COVID-19; invită statele membre să implice activ autoritățile urbane în conceperea unor programe care să răspundă nevoilor tinerilor din orașe și în elaborarea de politici axate pe sănătatea mintală și bunăstarea tinerilor, care sunt deosebit de importante în contextul post-COVID-19;