6.9.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 342/55 Trešdiena, 2022. gada 16. februāris
sistemātisku pētījumu rezultātus, kā arī darbu pie direktīvām, kas attiecas uz konkrētām sugām, pienācīgi ņemot vērā lopkopības īpatnības, dažādus dzīvnieku dzīves posmus, lauksaimniecības praksi, kas nav saistīta ar lopkopību, tradīcijām un reģionālajiem apstākļiem, kā arī augsnes un laika apstākļu daudzveidību;
37. norāda, ka pašreizējie ES tiesību akti dzīvnieku labturības jomā nav visaptveroši, un aicina Komisiju novērtēt konkrētu dzīvnieku labturības tiesību aktu nepieciešamību un ietekmi, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas attiecībā uz produktīvajām sugām, uz kurām pašlaik neattiecas tiesību akti par konkrētām sugām; norāda, ka trūkst dzīvnieku labturības rādītāju attiecībā uz Vispārīgo direktīvu, Padomes Direktīvas 2008/120/EK par cūkām, 2007/43/EK par cāļiem un 1999/74/EK par dējējvistām; turklāt atzīst, ka trūkst kvantitatīvu prasību attiecībā uz tādu vides apstākļu īstenošanu un monitoringu kā gaisa kvalitāte (slāpeklis, CO2, putekļi), apgaismojums (ilgums, spilgtums) un minimāls troksnis, kas ietekmē ne tikai dzīvnieku labturību, bet arī kropļo konkurenci interpretācijas iespēju dēļ; aicina Komisiju noteikt izpildāmus un kvantificējamus rādītājus, kuriem vajadzētu būt raksturīgiem konkrētām sugām un atjauninātiem no zinātniskā viedokļa;
38. mudina Komisiju precizēt dalībvalstu monitoringa sistēmu, nodrošināt kaitējošas prakses novēršanu un sākt pienākumu neizpildes procedūras neatbilstību gadījumā; uzsver precīzās lopkopības tehnoloģiju nozīmi, tostarp dzīvnieku veselības un labturības uzraudzības instrumentu potenciālu saimniecībās, palīdzot nepieļaut un labāk kontrolēt slimību uzliesmojumus saimniecībās; uzsver, ka ir daudz faktoru, kas nosaka neatbilstību dzīvnieku labturības tiesību aktiem, tostarp neizpildāmi un skaitļos neizsakāmi uz dzīvniekiem balstīti rādītāji; norāda, ka inspekcijas pārbaužu biežums dalībvalstīs svārstās no 1 % minimuma līdz 30 % maksimumam; pauž bažas par to, ka šīs lielās pārbaužu biežuma atšķirības nozīmē vai nu neatbilstību Kontroles regulai (19), vai arī rada ievērojamu spiedienu uz lauksaimniekiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņot Kontroles regulas īstenošanu, lai saskaņotu pārbaužu biežumu starp dalībvalstīm un lopkopības nozarēm; aicina Komisiju katru gadu ziņot Parlamentam par tās darbībām un dalībvalstu darbībām nolūkā uzlabot ES lauku saimniecībās turēto dzīvnieku labturību;
39. aicina Komisiju jebkuram lēmumam pievienot zinātnisku un ietekmes novērtējumu (tostarp par ietekmi uz vidi, ekonomiku un sociālo jomu), kurā būtu jāņem vērā lauksaimniecības metožu daudzveidība katrā nozarē ES un jāanalizē situācija gan attiecībā uz dzīvniekiem (atsevišķi pa sugām un dažādos ražošanas posmos), gan uz lauksaimnieku, lai ņemtu vērā pilsoņu cerības un izveidotu efektīvas audzēšanas sistēmu, nodrošinot, ka dzīvnieki dzīvo labvēlīgos apstākļos, tiek ievērota dzīvnieku labturība un lauksaimnieki ir ekonomiski rentabli;
40. uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina piemēroti izpildes režīmi, kurus varētu saskaņot starp dalībvalstīm, un ka dalībvalstīm vienmēr ir jānodrošina stingra ES tiesību aktu izpilde; aicina Komisiju regulāri iesniegt Parlamentam ziņojumus par to, kā tiek īstenoti un izpildīti ES tiesību akti dzīvnieku labturības jomā, nosakot nepilnības un iekļaujot pārkāpumu sadalījumu pa dalībvalstīm, sugām un pārkāpumu veidiem;
41. aicina Komisiju uzlabot sadarbību starp visiem attiecīgajiem dalībniekiem, kā arī veicināt dialogu starp dažādajiem dalībvalstu dalībniekiem, lai varētu veikt kolektīvas pārdomas par izmaiņām lopkopības sistēmās; mudina apmainīties ar labu praksi starp lopkopības nozarēm un starp valstīm; vēlas, lai tiktu izstrādāti instrumenti, ar kuriem vadošie lopkopji tiktu mudināti piedalīties attīstības projektos; prasa iesaistīt lopkopjus un dzīvnieku labturības jomas zinātniekus visos pētījumu posmos, kas veikti dažādos Eiropas reģionos; vēlas, lai labu prakšu izpētes un izplatīšanas dokumenti tiktu tulkoti visās ES valodās; atzīst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” potenciālu pētniecības un inovācijas jomā un sagaida pienācīgu līdzsvaru starp dalībvalstīm attiecībā uz projektiem; mudina Komisiju veicināt uz rezultātiem vērstu pieeju kā piemērotu vidi, kurā pulcētos dalībvalstu pārstāvji, zinātniskās struktūras, ieinteresētās personas, lauksaimnieki un NVO un apmainītos ar viedokļiem un paraugpraksi nolūkā nodrošināt turpmāko dzīvnieku labturības tiesību aktu vienotāku īstenošanu visās dalībvalstīs saskaņā ar zaļā kursa mērķiem;
(19)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regula (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).