6.9.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 342/271 Ceturtdiena, 2022. gada 17. februāris
1. atzinīgi vērtē to, ka priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena 2022. gadu pasludināja par Eiropas Jaunatnes gadu; uzskata, ka 2022. gadam būtu jāsniedz papildu stimuls Eiropas jaunatnes stratēģijas pienācīgai un pilnīgai īstenošanai, veicot vērienīgus pasākumus, lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras jaunieši, jo īpaši saistībā ar pašreizējās Covid-19 pandēmijas negatīvo ietekmi, un konkrēti īstenojot citus spēkā esošos instrumentus, piemēram, uzlaboto Garantiju jauniešiem, kuras mērķis ir novērst Covid-19 rezultātā radušos bezdarbu un sociālās problēmas; aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka visas jaunatnei paredzētās politikas jomas ir intersekcionālas un ņem vērā jauniešu daudzveidību Eiropā un viņu problēmas; uzskata, ka Eiropas Jaunatnes gadam būtu jāveicina Eiropas Sociālo tiesību pīlāra 1. un 3. principa īstenošana;
2. uzsver, ka Covid-19 krīze jau ir atņēmusi darbu daudziem cilvēkiem, īpaši jauniešiem, kas biežāk ir iesaistīti nestabilās darba attiecībās, kuri daudz biežāk strādā saskaņā ar pagaidu darba līgumiem vai nepilnu darba laiku un kuriem nav uzkrājumu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas plānus stiprināt Garantiju jauniešiem un aicina Komisiju un dalībvalstis par prioritāti izvirzīt jauniešu bezdarba apkarošanu;
3. ar bažām norāda uz jauniešu bezdarba augsto līmeni vairākās dalībvalstīs un uz jauniešu darba ņēmēju nodarbinātības līgumu nestabilitāti, jo īpaši nozarēs, kuras spēcīgi skārusi Covid-19 pandēmija; aicina panākt, lai uzlabotā Garantija jauniešiem būtu instruments, kura mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt ilgtermiņa un jauniešu bezdarbu par vismaz 50 % un kurā iekļauti arī kritēriji kvalitatīvu darbvietu radīšanai saskaņā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 8.
mērķi; uzskata, ka ir pienācis laiks uzlaboto Garantiju jauniešiem padarīt gan visām dalībvalstīm saistošu, gan iekļaujošu, cita starpā veicot aktīvus informatīvus pasākumus attiecībā uz ilgtermiņa NEET un jauniešiem ar nelabvēlīgu sociālekonomisko izcelsmi, piemēram, jauniešiem ar invaliditāti, LGBTIQ+ un romu tautības jauniešiem;
4. atzinīgi vērtē to, ka garīgās veselības iekļaušana ir viena no Eiropas Jaunatnes gadā norādītajām jaunatnes mērķu prioritātēm, un aicina Komisiju noteikt garīgo veselību par prioritāti arī gaidāmajā ES veselības aprūpes stratēģijā; uzsver, ka ir jārisina jautājums par saikni starp sociālekonomiskiem faktoriem, piemēram, bezdarbu, mājokļu nedrošību, garīgo veselību un labjutību, lai garīgās veselības jomā nodrošinātu holistisku un visaptverošu pieeju ES līmenī; uzsver, ka neskaidrība par nākotni, tostarp par klimata pārmaiņu ietekmi, negatīvi ietekmē jauniešu garīgo veselību; tādēļ aicina dalībvalstis garīgo veselību padarīt par ES sociālekonomiskās atveseļošanas no pandēmijas neatņemamu sastāvdaļu un noteikt par arodveselības prioritāti, īpaši izglītības un darba vidē; aicina padarīt garīgās veselības aprūpi pieejamu un cenas ziņā pieņemamu visām vecuma grupām, īpaši jauniešiem un bērniem, un novērst nevienlīdzību veselības jomā, sniedzot pienācīgu atbalstu neaizsargātām jauniešu grupām; aicina Komisiju veikt rūpīgu pētījumu par dažādiem jauniešu psiholoģisko sāpju cēloņiem Eiropā;
5. uzsver, ka jauniešiem jābūt izšķirīgai lomai nodarbinātības un sociālās rīcībpolitikas veidošanā Eiropā; atzinīgi vērtē ES jaunatnes dialogu, jaunatnes darbu un jaunatnes organizācijas, kas tuvina ES jauniešiem, ar nosacījumu, ka jaunatnes līdzdalības procesiem seko konkrētas lēmumu pieņēmēju iniciatīvas; mudina veicināt kopīgas pārvaldības principu jaunatnes politikas izstrādē, ar kuru jaunieši un jaunatnes pārstāvji tiek iesaistīti attīstības procesā; aicina Komisiju atzīt trešā sektora, tostarp jaunatnes organizāciju, pozitīvo ietekmi un neformālās un ikdienējās mācīšanās iespējas, ko tās sniedz, cita starpā ar brīvprātīgo darbu un jauniešu līdzdalību, un oficiāli atzīt jauniešu zināšanas un prasmes, kas iegūtas trešajā sektorā, lai palīdzētu jauniešiem nostiprināt viņu izredzes darba tirgū; mudina darbā pieņemšanas procesā atzīt pilsonisko iesaistīšanos par vērtīgu darba pieredzi; aicina Komisiju kā turpinājumu 2022. gada Eiropas Jaunatnes gadam apsvērt iespēju atbalstīt projektu “Eiropas jaunatnes galvaspilsētas”; aicina Komisiju un dalībvalstis, ierosinot jaunas iniciatīvas visās politikas jomās, apsvērt tādas jaunatnes klauzulas iekļaušanu, kurā novērtēta šīs iniciatīvas ietekme uz jaunatni;
6. uzsver, ka dalībvalstīm ir jāturpina ieguldīt pietiekamus ESF+ resursus pasākumos, kas atbalsta jauniešu nodarbinātību; uzsver, ka tādēļ dalībvalstīm saskaņā ar dalīto pārvaldību jāpiešķir vismaz 15 % no ESF+ resursiem mērķtiecīgām darbībām un strukturālām reformām, kuru mērķis ir atbalstīt kvalitatīvu jauniešu nodarbinātību; atgādina, ka ir vajadzīga saistoša, efektīvāka un iekļaujošāka Garantija jauniešiem saskaņā ar skaidru kvalitātes kritēriju sistēmu, kas paredz apmaksātu stažēšanos, māceklību un praksi visiem NEET;