6.9.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 342/181 Ceturtdiena, 2022. gada 17. februāris
visaptverošo un koordinēto operācijas “EUNAVFOR Atalanta” un misiju “EUTM Somalia” un “EUCAP Somalia” stratēģisko pārskatīšanu, tās turpinot, lai aptvertu visus drošības aspektus;
Pretošanās hibrīddraudiem
44. nosoda ļaunprātīgās darbības, kas veiktas pret dalībvalstīm, piemēram, hibrīduzbrukumus, izmantojot migrāciju; aicina Savienību un dalībvalstis uzlabot to spējas noteikt hibrīddraudus; uzstāj, ka ES un dalībvalstīm ir stingri un saskaņoti jāreaģē uz jebkādām jaunām ļaunprātīgām, nelikumīgām un destabilizējošām kiberdarbībām, pilnībā izmantojot ES pieejamos instrumentus un rīkojoties saskaņoti ar saviem partneriem; aicina dalībvalstis uzlabot valsts kiberaizsardzības spējas; aicina Savienību strādāt pie tā, lai radītu juridisku instrumentu reaģēšanai uz hibrīddraudiem, un izveidotu visaptverošu kiberspēju, kas ietvertu tīklu, sakaru un informācijas apmaiņas drošību, apmācību/uzdevumu īstenošanu, arī īstenojot PESCO projektus, kā arī, lai pilnvērtīgi izmantotu ES kiberdiplomātijas instrumentu kopumu; aicina steidzami pārskatīt kiberaizsardzības politikas satvaru, lai palielinātu Savienības un tās dalībvalstu novēršanas, attiecināšanas, atturēšanas un reaģēšanas spējas, stiprinot to pozīcijas, situācijas apzināšanos, instrumentus un procedūras; uzsver, ka visām ES iestādēm un ES dalībvalstīm ir jāsadarbojas visos līmeņos, lai izstrādātu kiberdrošības stratēģiju, kuras galvenajiem mērķiem vajadzētu būt noturības stiprināšanai un attiecīgi kopīgu, kā arī labāku valsts līmeņa, stabilu civilo un militāro kiberspēju un sadarbības attīstīšanai nolūkā reaģēt uz ilgstošiem drošības izaicinājumiem; tādēļ atzinīgi vērtē 2021. gada runā par stāvokli Savienībā sniegto paziņojumu par Eiropas kiberaizsardzības politikas izveidi; atzinīgi vērtē pastiprināto sadarbību dalībvalstu starpā kiberaizsardzības jomā PESCO ietvaros, tostarp kiberdrošības ātrās reaģēšanas vienības; atgādina, ka ES misiju un operāciju sekmīga izpilde aizvien vairāk ir atkarīga no netraucētas piekļuves drošai kibertelpai, tādēļ ir vajadzīgas spēcīgas un noturīgas operatīvās kiberspējas, kā arī atbilstīga reaģēšana uz uzbrukumiem militāriem objektiem, misijām un operācijām; atzīst, ka kiberaizsardzība savā ziņā ir efektīvāka, ja tajā ir iekļauti arī daži uzbrūkoši līdzekļi un pasākumi, bet ar nosacījumu, ka to izmantošana atbilst starptautiskajām tiesībām; pauž bažas par ES un tās dalībvalstu atkarību no ārvalstu instrumentiem, lai garantētu to kiberdrošību; uzsver, ka Eiropas publiskā un privātā sektora struktūrās ir jāveicina kiberdrošības kultūra, tostarp paredzot īpašus kursus un mācību programmas; ņem vērā nozīmīgo apmācību darbu, ko veic Eiropas Drošības un aizsardzības koledža (EDAK) kiberaizsardzības jomā, un šajā saistībā atzinīgi vērtē kiberjomas izglītības, apmācības, izvērtēšanas un mācību (ETEE) platformas izveidi; uzsver, ka EDAK būtu jāsaņem Savienības strukturālais finansējums, lai tā spētu pilnveidot savu ieguldījumu ES kiberaizsardzības prasmju sekmēšanā, jo īpaši ņemot vērā to, ka ir vajadzīgi augsta līmeņa kiberjomas eksperti; atzīst kiberizlūkošanas un automatizētās izlūkošanas spēju pieaugošo nozīmi; uzsver, ka tās apdraud dalībvalstis un ES iestādes; mudina visas ES iestādes un dalībvalstis turpināt uzlabot to kibertehnoloģijas un automatizētās tehnoloģijas, kā arī atkārtoti aicina attīstīt sadarbību šo tehnoloģiju jomā; iesaka izskatīt iespējas sekmēt mūsu partneru kiberspēju veidošanu, piemēram, paplašinot ES apmācību misiju pilnvaras, lai tajās ietvertu arī kiberaizsardzības aspektus vai lai uzsāktu civilās kibermisijas; atzinīgi vērtē sankciju piemērošanu kiberuzbrukumu, tostarp WannaCry, NotPetya un Operation Cloud Hopper, veicējiem Krievijā, Ķīnā un Ziemeļkorejā;
45. aicina EĀDD saskaņā ar Eiropas Demokrātijas rīcības plānu izveidot ES instrumentu kopumu, kas ne tikai būtu vērsts uz dalībvalstu un ieinteresēto personu noturības pret dezinformāciju stiprināšanu, paredzētu arī obligātas prasības sociālajām platformām un nodrošinātu iespēju iedzīvotājiem pieņemt apzinātus lēmumus, bet arī uzlabotu ES spēju pastiprināt cīņu pret dezinformāciju un tīšu ļaunprātīgu rīcību nolūkā šādas darbības noteikt, atturēt un ierobežot;
46.
ņemot vērā šā apdraudējuma attīstību un iestāžu nepieciešamību pielāgoties, uzstāj, ka ir jāīsteno pasākumi ES iestādēs, tostarp Eiropas Parlamentā, lai stiprinātu iekšējās spējas; uzsver, cik svarīga ir iestāžu savstarpējā koordinācija, ko īsteno ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienība (CERT-EU); mudina ES iestādes, jo īpaši Eiropas Komisiju, nodrošināt nepieciešamos cilvēkresursus, lai stiprinātu CERT-EU; šajā saistībā mudina AP/PV un/vai dalībvalstis palielināt finanšu un personāla resursus, lai stiprinātu ES spēju aizsargāties pret kiberuzbrukumiem;
47. mudina stiprināt dalībvalstu savstarpējo operatīvo palīdzību; uzsver, ka ir svarīgi veikt papildu mācības, pamatojoties uz krīzes pārvarēšanas scenārijiem; mudina dalībvalstis pēc Stratēģiskā kompasa pabeigšanas nonākt pie vērienīgas kopīgas izpratnes par LES 42. panta 7. punktu un LESD 222. pantu, tostarp par LESD 222. panta un LES 42. panta 7. punkta aktivizēšanu hipotētiskā kiberuzbrukuma situācijā; šajā saistībā uzsver, ka nekad nav bijuši skaidri noteikti LES 42. panta 7. punkta aktivizēšanas nosacījumi un nepieciešamās palīdzības sniegšanas kārtība, un aicina operatīvāk īstenot šo instrumentu;