C 342/10
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.9.2022.
Otrdiena, 2022. gada 15. februāris
37. atkārtoti norāda, ka 30 % no daudzgadu finanšu shēmas un 37 % no “NextGenerationEU” ir paredzēti klimata pasākumiem, bet 20 % no “NextGenerationEU” ir piešķirti digitālajai pārkārtošanās; aicina Komisiju uzraudzīt un sniegt dalībvalstīm norādījumus un ieteikumus, lai nodrošinātu, ka tiek attīstītas prasmes, kas nepieciešamas dubultas zaļās un digitālās pārkārtošanās nodrošināšanai; pauž nožēlu par pilsētu teritoriju izslēgšanu saistībā ar “NextGenerationEU” un tādēļ aicina labāk iesaistīt lielpilsētas, pilsētas un funkcionālās pilsētu teritorijas atveseļošanas un noturības plānu plānošanā un īstenošanā;
38. uzsver, ka ir jāstāda vairāk koku un jāierīko zaļie jumti, jo pilsētu apzaļumošana nodrošina cilvēkiem svarīgu atpūtas vērtību un samazina temperatūru, absorbē lieko lietus ūdeni un tādējādi neitralizē klimata pārmaiņu ietekmi un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos; uzsver, ka ēku pielāgošana zemākas enerģijas izmantošanai un pilsētu pārveidošana ar mērķi palielināt zaļās zonas un veicināt pastaigas un riteņbraukšanu, radīs ietaupījumus un darbvietas, palīdzēs cīnīties pret enerģētisko nabadzību un sniegs labumu klimata jomā;
39. uzsver, ka pilsētu teritoriju saistībām ir izšķiroša nozīme, lai pārkārtotos uz klimatneitrālu sabiedrību, kā arī plaukstošu, taisnīgu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu ekonomiku; norāda, ka dažos gadījumos vietējām pašvaldībām trūkst zinātības, cilvēkresursu un piekļuves augstas kvalitātes datiem, kas nepieciešami, lai uzsāktu pasākumus un gūtu panākumus; tādēļ uzskata, ka, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus, ir pilnībā jāizmanto spēju stiprināšana, tehniskais atbalsts un finansējums, kā tas ir noteikts Kopīgo noteikumu regulā par pilsētu un piepilsētu pašvaldībām, un uzskata, ka pilsētu pašvaldībām nākotnē ir jābūt tiešai piekļuvei ES finansējumam;
Inovatīvas pilsētas
40. uzsver, ka digitalizācija ir palīdzējusi risināt dažas no pandēmijas radītajām neatliekamajām problēmām, jo īpaši noslēdzes laikposmos, un ka starp daudzajām nevienlīdzībām, ko pierādījusi Covid-19 pandēmija, digitālā plaisa ir nopietna; norāda, ka pandēmija ir paātrinājusi digitalizāciju un tehnoloģijas ir kļuvušas obligātas tāldarba, mājas izglītības, e-komercijas, e-veselības, e-pārvaldes, digitālās demokrātijas un digitālo izklaižu jomā; aicina Komisiju cieši uzraudzīt šīs norises un nodrošināt pilnīgu atbilstību Savienības acquis, jo īpaši attiecībā uz darba ņēmēju un sociālajām tiesībām; atgādina, ka vietējām kopienām savā atveseļošanas procesā ir jāpiešķir prioritāte digitalizācijai un digitālajai savienojamībai; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt atbilstošus konkurences tiesību aktus un valsts atbalsta sistēmu, kas dalībvalstīm saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem sniegtu pilnīgu elastību ekonomikas atbalstam koronavīrusa uzliesmojuma laikā, jo īpaši visās pilsētās neatkarīgi no to lieluma izvēršot ātrdarbīgu platjoslas un 5G infrastruktūru; aicina dalībvalstis atbalstīt savienojamību, nodrošināt aprīkojumu un nodrošināt apmācīta personāla klātbūtni valsts, sociālajās un izglītības iestādēs;
41. aicina pieņemt taisnīgas digitālās pārkārtošanās darbības un politikas pasākumus, kas būtu jāīsteno dažādos līmeņos — no pilsētām līdz pašai ES; prasa digitālu iekļaušanu atzīt par vienu no visu paaudžu tiesībām un skaidri apņemties panākt vispārēju interneta savienojamību pilsētās;
42. uzsver, ka būtu jāstiprina digitālā pratība, lai paplašinātu piekļuvi jaunām iespējām; uzskata, ka ieguldījumi izglītībā un apmācībā ir jāstiprina ar vispusīgām publiskā un privātā sektora darba ņēmēju prasmju pilnveides, pārkvalificēšanas un mūžizglītības programmām, kas atbilst prasmju pieprasījuma izmaiņām; prasa veicināt sieviešu un meiteņu iesaisti izglītībā un profesionālajā darbībā zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomā;
43. atgādina, ka pilsētu rīcībpolitiku izstrādē būtiska nozīme ir bijusi pilsētu tūrismam; norāda, ka lielākā daļa ES pilsētu, kas pandēmijas dēļ cieta no tūristu aizplūšanas un kam nācās meklēt jaunus un ilgtspējīgākus tūrisma atsākšanas modi operandi, intensīvi izmantojušas jaunas digitālās tehnoloģijas, un tas ir ļāvis labāk pārvaldīt pilsētvidi un tūristu pārvietošanos pilsētā, lai pandēmijas apstākļos novērstu pūļu veidošanos un bīstamas situācijas;
44. uzsver, ka bibliotēkas un kultūras centri veicina digitālo un sociālo integrāciju, mūžizglītību un nodarbinātības iespējas pilsētu kopienās un nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām; turklāt vērš uzmanību uz to, ka ir vajadzīgas papildu vietas personīgai un politiskai apmaiņai;