6.9.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 342/7 Otrdiena, 2022. gada 15. februāris
12. norāda, ka migrācijai ir tieša ietekme uz pilsētu iekļautību un ka uz to ir jāreaģē ar īpaši pielāgotiem politiskajiem risinājumiem; norāda uz ES rīcības plāna integrācijai un iekļaušanai 2021.–2027. gadam potenciālu veidot iekļaujošu un saliedētu sabiedrību un mērķtiecīgas programmas vistrūcīgākajām apkaimēm; tāpat norāda, ka sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas ir būtisks instruments darbvietu radīšanai, nabadzības samazināšanai un pakalpojumu pieejamības uzlabošanai pilsētu teritorijās;
13. uzsver, ka trūcīgās pilsētu teritorijās bērni bieži saskaras ar vairākiem riska faktoriem, piemēram, sliktu mājokli, diskrimināciju, vardarbību un nevienlīdzīgu piekļuvi tādiem pakalpojumiem kā bērnu aprūpe, veselības aprūpe un izglītība; aicina dalībvalstis atbalstīt vietējās bērnu garantiju shēmas, lai risinātu īpašās problēmas, kas saistītas ar bērnu nabadzību pilsētās;
14. uzsver pilsētu lomu dzimumu līdztiesības nodrošināšanā un atgādina, ka saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu visos kohēzijas politikas pasākumos dzimumu līdztiesība būtu jāņem vērā kā pamatprincips visā to sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības, ziņošanas un novērtēšanas laikā; uzsver, ka rīcībai, kas īstenota nolūkā mazināt dzimumu nevienlīdzību kohēzijas politikas ietvaros, būtu jāizmanto starpnozaru pieeja, ar ko veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu jebkādu diskrimināciju reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, un kas balstīta uz valstu dzimumu līdztiesības stratēģiskajiem satvariem; turklāt uzsver, ka kohēzijas politikas programmu līdzekļu saņēmējiem nebūtu jāpieņem nekāda diskriminējoša politika, jo īpaši tāda, kas vērsta pret minoritātēm, piemēram, LGBTI kopienu; mudina noraidīt pieteikumus, ko iesnieguši tādi potenciālie saņēmēji, tostarp reģionālās vai vietējās iestādes, kas pieņēmuši diskriminējošu rīcībpolitiku pret LGBTI kopienu, piemēram, izsludinājuši zonas, kas ir “brīvas no LGBT”;
15. uzsver, ka papildus veselības riskiem sievietes ir neaizsargātākas pret saimnieciskajiem riskiem, kas saistīti ar Covid-19 pandēmiju.
atzīst, ka pēcpandēmijas apstākļos atbalsts sievietēm formālos un neformālos sektoros un sieviešu labāka integrēšana reģionālās un pilsētu attīstības politikas plānošanā, koncentrējoties uz dzimumu līdztiesības veicināšanu pilsētās un kopienās, ir būtiska pilsētu ekonomikas atveseļošanai;
16. uzsver, ka kohēzijas politikas un pilsētplānošanas jomā plaši trūkst pa dzimumiem sadalītu datu, un aicina dalībvalstis ieviest datu vākšanas metodes, kas izmanto pa dzimumiem sadalītus datus;
17. uzsver to, ka Covid-19 pandēmijas dēļ ir pieaugusi vardarbība ģimenē; aicina dalībvalstis piešķirt kohēzijas politikas finansējumu un mobilizēt pilsētu pašvaldības, lai risinātu dzimumbalstītas vardarbības vispārējo pieaugumu; mudina ES pilsētas izstrādāt, īstenot un novērtēt visaptverošas pieejas, lai novērstu seksuālu uzmākšanos un ar dzimumu saistītu vardarbību publiskajā telpā un reaģētu uz to, apņemoties ievērot ANO sieviešu globālās pamatiniciatīvas “Safe Cities and Safe Public Spaces for Women and Girls” (“Drošas pilsētas un drošas sabiedriskās telpas sievietēm un meitenēm”) principus;
18. aicina visas dalībvalstis steidzami ratificēt Stambulas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu; aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, lai vērstos pret visu veidu ar dzimumu saistītu vardarbību, un veikt vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu, ka vardarbība, kas saistīta ar dzimumu, ir jauna noziedzības joma, kas iekļaujama LESD 83. panta 1. punktā;
19. atzīst, ka sievietēm, kuras ir galvenās aprūpes pakalpojumu sniedzējas gan oficiālās, gan neoficiālās situācijās, ir uzlikts slogs, un atzīst šādas aprūpes sociālo vērtību, jo īpaši Covid-19 krīzes laikā; norāda, ka 80 % Eiropas Savienībā sniegtās aprūpes sniedz (neatalgoti) neoficiālie aprūpētāji, no kuriem 75 % ir sievietes; norāda uz Eiropas struktūrfondu būtisko nozīmi ieguldījumu nodrošināšanā aprūpes pakalpojumu jomā; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt Eiropas aprūpes stratēģiju;
20.
vērš uzmanību uz bezdarbu un jo īpaši jauniešu bezdarbu, ko saasinājusi Covid-19 pandēmija; aicina dalībvalstis aktīvi iesaistīt pilsētu pašvaldības pilsētās dzīvojošo jauniešu vajadzībām atbilstošu programmu izstrādē, kā arī tādu politikas virzienu izstrādē, kas vērsti uz jauniešu garīgo veselību un labklājību, jo tas ir īpaši svarīgi laikā pēc Covid-19;