2022 9 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 342/75 2022 m. vasario 16 d., trečiadienis
46. mano, kad nepaprastai svarbu pasiekti platų visuomenės pritarimą jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams, įtraukiant vietos subjektus, kad visuomenė labiau pritartų jūros vėjo energijai ir jai reikalingai stambiai infrastruktūrai; ragina į projektus skaidriai ir prasmingai įtraukti pakrančių bendruomenes, įskaitant atokiausiuose regionuose ir salose esančias bendruomenes, taip pat kitus suinteresuotuosius subjektus; pabrėžia, kad svarbu didinti plačiosios visuomenės pasitikėjimą atsinaujinančiosios energijos teikiamomis galimybėmis pasiekti energetinę nepriklau­ somybę ir užtikrinti energijos tiekimą; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti vieno langelio principu veikiančius kontaktinius centrus, kuriuose būtų teikiama supaprastinta informacija apie perversminių jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų demonstracinių projektų finansavimo galimybes;
Jūrinių teritorijų planų ir nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų derinimas
47. pažymi, kad manoma, kad bendra teritorija, kurios reikia siekiant užtikrinti, kad jūrų vėjo energijos pajėgumai pasiektų 2050 m. tikslus, siekia 2,8 proc.; yra tvirtai įsitikinęs, kad jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtotojų įtraukimas ankstyvuoju proceso etapu prisidės prie sėkmingo jūrinių teritorijų paskirstymo; pabrėžia, kad teritorinis paskirstymas turėtų būti bendro jūrinių teritorijų planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo rezultatas, neapsiribojant nacionalinėmis teritorijomis; ragina vykdyti skaidrų procesą ir užtikrinti galimybę susipažinti su regioniniais jūrų erdvės planais siekiant sudaryti sąlygas visiems suinteresuotiesiems subjektams priimti ankstyvą ir įtraukų požiūrį;
48. atkreipia dėmesį į pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojamo projekto dėl daugiafunkcio Europos jūrų panaudojimo, kuriame tiriamos daugiafunkcio Europos jūrų panaudojimo galimybės penkiuose ES jūrų baseinuose, rekomendacijas; primena savo rekomendacijas, kad tvari vandenynų plėtra nebegali priklausyti nuo vieno sektoriaus valdymo, bet tam reikia visapusiškesnio, integruoto požiūrio, ir kad daugiafunkcis naudojimas neapsiriboja dalijimusi „ta pačia“ jūrų erdve, o turėtų apimti bendrą įrenginių ir kito turto naudojimą bei bendrą veiklą;
49. pabrėžia, kad būtina skubiai užtikrinti pakankamą teritoriją jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtrai, ir mano, kad daugiafunkcis naudojimas turėtų būti aktyviai propaguojamas ir skatinamas pasitelkiant viešojo reguliavimo įstaigas ir taikant atitinkamas paramos programas, kurios būtų kur kas platesnės už vien tik teritorijų planavimo sprendimus; pažymi, kad rengiant jūrų erdvės planus valstybių narių buvo paprašyta ieškoti ne tik geriausių turimų duomenų ir siekti plataus visuomenės dalyvavimo, bet ir galimybių bendrai koordinuoti jūrų veiklą;
50. pažymi, kad pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 valstybės narės savo nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus (NEKSVP) turėjo pateikti iki 2019 m. gruodžio 31 d. ir privalo kas dvejus metus pateikti pažangos ataskaitą; pažymi, kad pagal Direktyvą 2014/89/ES valstybės narės iki 2021 m. kovo 31 d. turėjo parengti jūrų erdvės planus; apgailestauja dėl to, kad dar ne visos valstybės narės pateikė savo jūrų erdvės planus, ir ragina Komisiją imtis veiksmų; atkreipia dėmesį į riziką, kad nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai ir jūrų erdvės planai gali būti nesuderinami teritorijų paskirstymo aspektu; pabrėžia, kad reikia skubiai suderinti Direktyvą dėl jūrinių teritorijų planavimo ir Reglamentą dėl nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų, taip pat kitus susijusius ES teisės aktus; primygtinai ragina valstybes nares nedelsiant koordinuoti ir parengti planus dėl jūrų energijos pajėgumų plėtojimo iki 2030 m ir po 2030 m. planus;
51. atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina strategijos tikslą sukurti ilgalaikę sistemą, kuri skatintų tinkamą jūrinės infrastruktūros ir kitų jūrinių teritorijų naudojimo būdų sambūvį ir prisidėtų prie aplinkos apsaugos;
52. ragina Komisiją ir valstybes nares iki 2050 m. planuojant ir diegiant 300–450 GW jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus laikytis visa apimančio požiūrio, grindžiamo visu gyvavimo ciklu;
53. ragina Komisiją atlikti jūrinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo poveikio analizę ir prireikus priimti ES tvaraus jūrinės infrastruktūros eksploatavimo nutraukimo strategiją, siekiant kuo labiau sumažinti poveikį aplinkai, saugai ir ekonomikai; pabrėžia, kad tokia strategija turėtų įtraukti esamos infrastruktūros išmontavimą ir apimti būsimą eksploatavimo nutraukimo veiklą; pabrėžia, kad būsima ES masto teisinė sistema bus reikalinga tik tuo atveju, jei analizė rodo, jog dabartinė teisinė sistema ir priemonės ES valstybėse narėse turi reikšmingų trūkumų; primygtinai ragina Komisiją sukurti paprastą stebėsenos sistemą, kuria būtų užtikrintas skaidrus ir veiksmingas ataskaitų apie jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimo pažangą teikimas, parodančią, ar valstybės narės galės pasiekti 2030 m. ir 2050 m. GW nustatytus tikslus; mano, kad Komisija, laikydamasi Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvoje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų, turėtų pranešti Parlamentui, ar jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energija diegiama tinkamai;