2022 9 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 342/271 2022 m. vasario 17 d., ketvirtadienis
1. palankiai vertina tai, kad Pirmininkė U. von der Leyen paskelbė 2022-uosius Europos jaunimo metais; mano, kad 2022-ieji turėtų suteikti papildomą postūmį tinkamai ir visapusiškai įgyvendinti ES jaunimo strategiją imantis plataus užmojo veiksmų, kuriais būtų sprendžiamos jaunimo patiriamos problemos, ypač dėl neigiamų besitęsiančios COVID-19 pandemijos padarinių, ir konkrečiai įgyvendinant kitas esamas priemones, pavyzdžiui, sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą, siekiant kovoti su COVID-19 poveikiu nedarbui ir socialinėmis pasekmėmis; ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad visos jaunimui skirtos politikos priemonės būtų tarpsektorinės ir jas rengiant būtų atsižvelgta į Europos jaunimo įvairovę bei jaunuoliams tenkančius iššūkius; mano, kad Europos jaunimo metai turėtų padėti įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio 1 ir 3 principus;
2. atkreipia dėmesį į tai, kad dėl COVID-19 krizės daug žmonių jau neteko darbo, ypač jaunimas, kuris dažniau dirba mažų garantijų darbą, yra labiau linkęs dirbti pagal terminuotas darbo sutartis arba ne visą darbo laiką ir neturi santaupų; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos planus stiprinti Jaunimo garantijų iniciatyvą ir ragina Komisiją bei valstybes nares pirmenybę teikti kovai su jaunimo nedarbu;
3.
su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į aukštą jaunimo nedarbo lygį kai kuriose valstybėse narėse ir jaunų darbuotojų darbo sutarčių nestabilumą, ypač nuo COVID-19 labai nukentėjusiuose sektoriuose; ragina sustiprinti Jaunimo garantijų iniciatyvą, kurioje numatytas tikslas iki 2030 m. bent 50 proc. sumažinti ilgalaikį ir jaunimo nedarbą, taip pat įtraukiant kokybiškų darbo vietų kūrimo kriterijus, laikantis Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m.
8-ojo darnaus vystymosi tikslo; mano, kad atėjo laikas sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą padaryti privalomą ir ją įgyvendinti visose valstybėse narėse, įskaitant aktyvias informavimo priemones, skirtas ilgą laiką nesimokančiam, nedirbančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam, taip pat palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturinčiam jaunimui, pavyzdžiui, neįgaliam jaunimui, LGBTIQ+ jaunimui ir jauniems romams;
4. palankiai vertina tai, kad psichikos sveikata, kaip vienas iš prioritetų, įtraukta į Europos jaunimo metų jaunimo tikslus, ir ragina Komisiją psichikos sveikatai teikti pirmenybę ir būsimoje ES priežiūros strategijoje; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti holistinį ir visapusišką požiūrį į psichikos sveikatą ES lygmeniu, būtina skirti dėmesio socialinių ir ekonominių veiksnių, pvz., nedarbo, nesaugumo būsto srityje, psichikos sveikatos ir gerovės, tarpusavio ryšiui; pabrėžia, kad netikrumas dėl ateities, įskaitant klimato kaitos poveikį, daro neigiamą poveikį jaunimo psichikos sveikatai; todėl ragina valstybes nares psichikos sveikatą pripažinti neatsiejama ES atsigavimo po pandemijos programos dalimi ir profesinės sveikatos srities prioritetu, ypač švietimo ir darbo vietos aplinkoje; ragina užtikrinti, kad psichikos sveikatos priežiūra būtų prieinama ir įperkama visų amžiaus grupių asmenims, ypač jaunimui bei vaikams, ir spręsti nelygybės sveikatos srityje problemą pažeidžiamoms jaunimo grupėms teikiant tinkamą paramą; ragina Komisiją atlikti išsamų įvairių Europos jaunimo psichologinio skausmo priežasčių tyrimą;
5. pabrėžia, kad jaunimas turi atlikti labai svarbų vaidmenį formuojant užimtumo ir socialinę politiką Europoje; palankiai vertina ES jaunimo dialogą ir darbą su jaunimu bei jaunimo organizacijas, kurie padeda ES priartinti prie jaunimo, jeigu vykdant jaunimo dalyvavimo procesus kartu įgyvendinamos konkrečios sprendimus priimančių asmenų iniciatyvos; ragina plėtojant jaunimo politiką skatinti taikyti bendro valdymo principą ir į vystymosi procesą įtraukti jaunimą bei jaunimo atstovus; ragina Komisiją pripažinti teigiamą trečiojo sektoriaus, įskaitant jaunimo organizacijas, poveikį ir jų teikiamas neformaliojo bei savaiminio mokymosi galimybes, pvz., vykdant savanorišką veiklą ir užtikrinant jaunimo dalyvavimą, taip pat oficialiai pripažinti žinias ir įgūdžius, kuriuos jaunimas įgyja trečiajame sektoriuje, siekiant padėti jaunimui gerinti savo perspektyvas darbo rinkoje; ragina įdarbinant asmenis pilietinį aktyvumą pripažinti vertinga darbo patirtimi; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę kaip tęstinę Europos jaunimo metų iniciatyvą paremti Europos jaunimo sostinių projektą; ragina Komisiją ir valstybes nares teikiant naujas visų politikos sričių iniciatyvas atsižvelgti į jaunimo išlygą, pagal kurią įvertinamas jų poveikis jaunimui;
6. pabrėžia, jog būtina, kad valstybės narės toliau investuotų pakankamai ESF+ lėšų į priemones, kuriomis siekiama remti jaunimo užimtumą; pabrėžia, kad dėl minėtų priežasčių valstybės narės bent 15 proc. jų ESF+ išteklių pagal pasidalijamojo valdymo principą turi skirti tiksliniams veiksmams ir struktūrinėms reformoms, skirtiems kokybiškam jaunimo užimtumui remti; primena, kad reikalinga privaloma, veiksmingesnė ir įtraukesnė Jaunimo garantijų iniciatyva, pagal kurią visiems nesimokantiems, nedirbantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams būtų rengiama atlyginama mokomoji praktika, pameistrystės programos ir stažuotės;