2022 9 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 342/19 2022 m. vasario 15 d., antradienis
apie Sąjungos padėtį pranešė Komisijos pirmininkė, būtų perkeltas į ES teisę; ragina Tarybą skubiai priimti šiuos pasiūlymus, kad jie būtų pradėti taikyti nuo 2023 m.; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę sudaryti panašius tarptautinius susitarimus dėl tinkamų kitokio pobūdžio mokesčių;
Rekomendacijos ir reformuotinos sritys
17. atkreipia dėmesį į tai, kad bendrosios rinkos veikimui itin svarbiose srityse, pvz., mokesčių ir kapitalo rinkų sąjungai, reikalingas išsamesnis derinimas yra užtikrinamas arba valstybėms narėms vykdant geresnį koordinavimą, arba ES veiksmais;
18. pabrėžia, kad valstybės narės vis dar taiko skirtingus kriterijus rezidavimo vietos mokesčių tikslais statusui nustatyti, todėl kyla dvigubo apmokestinimo arba visiško neapmokestinimo rizika; atsižvelgdamas į tai primena iniciatyvas, nurodytas 2020 m. liepos mėn. Komisijos veiksmų plane, kuriomis siekiama 2022 arba 2023 m. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų paaiškinta, kur mokesčių mokėtojai, veikiantys tarpvalstybiniu mastu ES, turėtų būti laikomi rezidentais mokesčių tikslais; laukia šio pasiūlymo, kuriuo turėtų būti siekiama užtikrinti nuoseklesnį rezidavimo vietos mokesčių tikslais nustatymą bendrojoje rinkoje;
19. pažymi, kad skaitmeninimas ir didelė priklausomybė nuo nematerialiojo turto, dėl kurių kyla problemų dabartinei mokesčių sistemai, reikalauja plačios apimties politikos koordinavimo ir derinimo siekiant sukurti vienodas sąlygas ir užtikrinti, kad skaitmeninės įmonės sąžiningai prisidėtų prie visuomenės, kurioje jos vykdo savo verslą, gerovės; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios valstybės narės paskubėjo įvesti nacionalinius skaitmeninius mokesčius, nepaisydamos vykstančių derybų ES ir EBPO lygmenimis; pažymi, kad tai turėjo teigiamą poveikį tarptautinėms diskusijoms; pabrėžia, kad pradėjus įgyvendinti veiksmingą tarptautinį sprendimą šios nacionalinės priemonės turės būti laipsniškai panaikintos;
20. primena, kad ES sutiko nustatyti naujus skaitmeniniu mokesčiu pagrįstus nuosavus išteklius ekonomikos gaivinimo priemonei „Next Generation EU“ finansuoti, ir ragina Komisiją pateikti alternatyvių pasiūlymų, kurie būtų suderinami su tarptautiniais įsipareigojimais;
21.
apgailestauja, kad išskaičiuojamojo mokesčio ir išskaičiuojamojo mokesčio grąžinimo procedūrų skirtumai tebėra didelė kliūtis tolesnei kapitalo rinkų sąjungos integracijai; palankiai vertina Komisijos pranešimą pasiūlyti teisėkūros iniciatyvą dėl bendros, standartizuotos, visoje ES taikomos išskaičiuojamojo mokesčio lengvatų sistemos prie pajamų šaltinio;
22.
apgailestauja dėl įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, kai įmonėms leidžiama taikyti mokesčių lengvatas palūkanų mokėjimams, tačiau nuosavo kapitalo finansavimo išlaidoms panašios lengvatos netaikomos; atkreipia dėmesį į struktūrinius sunkumus, su kuriais susiduria iš nuosavo kapitalo finansuojamos įmonės, ypač jei tai naujos ir mažos įmonės, turinčios menkas galimybes gauti kreditą; pažymi, kad įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas gali paskatinti įmones imti pernelyg dideles paskolas;
23. pažymi, kad įsiskolinimui palankūs mokestiniai iškraipymai valstybėse narėse labai skiriasi; atkreipia dėmesį į tai, kad siekdamos spręsti šią problemą kai kurios valstybės narės pradėjo taikyti įmonių nuosavo kapitalo lengvatas; primena, kad kartais tokiomis įmonių nuosavam kapitalui taikomomis lengvatomis buvo naudojamasi kaip mokesčių spragomis, sudarančiomis sąlygas tarptautinėms įmonėms dirbtinai sumažinti nacionalines dalis; pabrėžia, kad siekiant išvengti iškraipymų bendrojoje rinkoje būtų geriau laikytis bendro Europos požiūrio;
24. primena, kad tokio šališkumo problemą galima pašalinti leidžiant iš naujo atskaityti išlaidas, susijusias su nuosavo kapitalo finansavimu, arba sumažinant palūkanų atskaitymo galimybes; primena, kad Parlamentas pasiūlė apriboti viršijančių skolinimosi sąnaudų atskaitymą iki 20 proc. mokesčių mokėtojo pajamų neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos, tačiau Taryba patvirtino aukštesnę, iki 30 proc., ribą (10); primena, kad, EBPO duomenimis, 30 proc. santykis gali būti per didelis siekiant veiksmingai užkirsti kelią mokesčių bazės erozijai ir pelno perkėlimui (11);
(10) (11)
2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento pozicija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomos kovos su mokesčių vengimo praktika, tiesiogiai veikiančia vidaus rinkos veikimą, taisyklės (OL C 86, 2018 3 6, p. 176).
EBPO, viešųjų diskusijų dokumento projektas, 4 BEPS priemonė.
Palūkanų atskaitymai ir kiti finansiniai mokėjimai, 2014 m.