2022 9 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 342/171 2022 m. vasario 17 d., ketvirtadienis
F. kadangi dėl technologijų plėtros, bendrovių veiklos skaitmenizavimo ir tarptautinės ekonomikos integracijos grėsmės tampa vis kompleksiškesnės; kadangi dėl to daugėja hibridinių grėsmių, apimančių karines ir (arba) nekarines priemones, kaip antai dezinformaciją, migracinį šantažą, kibernetinius išpuolius ar ekonominį spaudimą, – tai prieštarauja Europos Sąjungos interesams ir vertybėms bei kelia vis didesnę grėsmę ES, jos įmonių, jos viešųjų paslaugų ir jos piliečių saugumui; G. kadangi, siekdamos įveikti įvairialypę krizės riziką prie Sąjungos sienų arba jos interesų zonose, valstybės narės įsipareigojo ES suteikti pagrindinius tikslus atitinkančius greitojo reagavimo pajėgumus – kovines grupes; kadangi joms taikomi įvairūs politiniai, organizaciniai ir finansiniai apribojimai; kadangi dėl to šios grupės niekada nebuvo dislokuotos; H. kadangi beprecedentis Rusijos pajėgų sutelkimas Ukrainoje ir aplink ją, susijęs su Kremliaus pateiktais reikalavimais, galėtų, – jei dėl jo nebūtų neprieštaraujama, – paskatinti atkurti įtakos sferas Europoje ir pakirsti ES Rytų partnerystės šalių, pavyzdžiui, Ukrainos ir Gruzijos, siekius prisijungti prie NATO; I. kadangi tarptautinė bendruomenė ir, be kita ko, ES yra prisiėmusios tam tikrus įsipareigojimus Sahelyje ir konkrečiai Malyje; kadangi Malio chunta palankiai įvertino ir jau naudojasi Rusijos karinių instruktorių ir samdinių, susijusių su vadinamąja „Wagner“ grupuote, paslaugomis, teikiamomis dalyvauti karinėje veikloje Malyje; kadangi ši bendrovė pasižymėjo žiauriu elgesiu visur, kur tik vykdė veiklą; J. kadangi dėl pasitraukimo iš Afganistano ir talibų valdžios sugrįžimo į šią šalį tiek šiame regione, tiek už jo ribų didėja terorizmo pavojus; kadangi ES 2007–2016 m. vykdė BSGP misiją Afganistane – Europos Sąjungos policijos misiją Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN) ir šiai šaliai skyrė 17 mlrd. EUR; kadangi pasitraukimo metu valstybės narės priklausė nuo Jungtinių Amerikos Valstijų, kurios per labai trumpą laiką skyrė 6 000 karių Kabulo oro uosto saugumui užtikrinti, todėl pavyko evakuoti ES piliečius bei Afganistano gyventojus, kuriems buvo kilęs pavojus; kadangi tomis aplinkybėmis ES nesugebėjo sukurti oro tilto ir savo jėgomis koordinuoti evakuacijos; kadangi, jeigu ES būtų reikėję surengti panašią evakuacijos iš Kabulo operaciją, dabartinėmis aplinkybėmis Sąjunga nesugebėtų skubiai priimti sprendimų, dislokuoti pajėgų, tinkamai atlikti evakuacijos ir veiksmingai bei greitai sukurti oro tiltų; kadangi dėl to ES ir jos valstybės narės privalo skubiai išmokti Afganistano krizės suteiktas pamokas, kad sustiprintų ES pajėgumus savarankiškai veikti panašiomis aplinkybėmis; kadangi Strateginis kelrodis turi padėti nustatyti ES užmojų lygį, ypač atsižvelgiant į pralaimėjimo Afganistane pamokas;
ES saugumo ir gynybos doktrinos sukūrimas naudojant Strateginį kelrodį kaip strateginio savarankiškumo pagrindą 1.
pabrėžia, kad ES susiduria su:
— naujomis ir kintančiomis grėsmėmis, kurias kelia tiek valstybiniai, tiek nevalstybiniai subjektai daugiapoliame pasaulyje, pvz., terorizmas, stiprėjantis autoritarizmas, hibridinės grėsmės, kylančios iš hibridinio karo, pvz., kibernetiniai išpuoliai, ir manipuliavimas migracija, dezinformacija ir užsienio šalių kišimasis, dėl kurių išnyko ribos tarp karo ir taikos, padidėjo grėsmė gamtos ištekliams, energetiniam saugumui, ir klimato kaita; — didėjančia militarizacija visame pasaulyje, besikartojančia pasauline galios konkurencija besiplečiant karinei dimensijai ir augančia geopolitine įtampa, „netaikos“ amžiumi, kuriam būdinga priešiška konkurencija, mažesnės nusiginklavimo pastangos ir tarptautiniai ginklų kontrolės režimai, masinio naikinimo ginklų, įskaitant branduolinius ginklus, platinimas ir cheminių ginklų naudojimas; — nestabilia padėtimi kaimyninėse šalyse tiek Rytuose, tiek Pietuose; mano, kad nestabilumas ir nenuspėjamumas prie Sąjungos sienų ir jos artimiausiose kaimyninėse šalyse (Šiaurės Afrikoje, Artimuosiuose Rytuose, Kaukaze, Balkanuose, Rytų Viduržemio jūros regione ir kt.), taip pat kitose toliau nuo ES esančiose teritorijose (Sahelyje, Afrikos Kyšulyje ir kt.) kartu su Rusijos agresija prieš Ukrainą ir Sakartvelą kelia tiesioginę ir netiesioginę grėsmę žemyno saugumui; pabrėžia, kad vidaus ir išorės saugumas yra glaudžiai susiję; pripažįsta, kad aktyvus dalyvavimas sprendžiant kaimynystėje aktualius klausimus atitinka Europos Sąjungos interesus; pabrėžia, koks svarbus stabilumas Vakarų Balkanuose; susirūpinęs atkreipia dėmesį į vis aktyvesnį Krymo pusiasalio militarizavimą ir Rusijos Federacijos bandymus destabilizuoti Juodosios jūros regioną;